132 



rede nu Arternes Foranderlighed. En saadan Be- 

 tragtningsmaade maatte , naar den blev gjennemfert conse- 

 qvent, omstyrte den Grimd, hvorpaa Systematiken hviler. 

 Denne bestaaer vaesentlig i at beskrive de existerende 

 Arter, og disse adskilles strengt fra A farter og Varieteter, 

 der antages at vaere opstaaede i Tiden paa Grund af til- 

 faeldige Omstaendigheder; men efter Lindleys Anskuelse 

 vare Arterne ikke mere solide end Afarterne, de kunde 

 begge vaere fremstaaede under den historiske Udvikling, 

 Forskjellen imellem Arterne var af samme Natur som 

 imellem den vilde Gulerod og Haveguleroden , som imel- 

 lem Skovaebler og Gravenstener, som imellem de islandske 

 og de engelske Heste. Ligesom Klimaet, Jordbunden og 

 Ernaeringen havde fremkaldt de forskjellige Racer og Af- 

 arter, saaledes skulde de samme Factorer vaere island til 

 at bevirke de forskjellige Arter. Disse maatte saaledes 

 stadig forages under den historiske Udvikling. 



En saadan Anskuelse af Artsbegrebet kunde tillige 

 for den pantheistiske Naturbetragtnlng forklare, hvorledes 

 Plante- og Dyrearteriie i de efter hinanden felgende Jord- 

 perioder kunne veere forskjellige og dog vaere fremgaaede 

 af hverandre; thi naar Arterne ere foranderlige og per- 

 fectible , synes der ikke at vaere nogen Modsigelse i den 

 Paastand, som den aeldre Agardh saa meget yndede, if01ge 

 hvilken de lavere Alger kunde forvandle sig til Infusions- 

 dyr, Svampe til Alger, Alger til Lichener og Slaegten Con- 

 ferva til Draparnaldia*). 



Da saadanne Conseqventser kunne udledes af lagt- 

 tagelserne over ^Egilops's Forvandling, isaer saaledes som 

 denne var opfattet af Dunal, var del ganske naturligt, at 



*) A. Agardh. De Metarmorphosi Algarum. Lund 1820. 



