170 



Snabelen kortere og Baglivet meget laengere. Eiendom- 

 melig for Arbeidsbierne er foruden den lige Braad og den 

 lange Snabel en sseregen Udvidelse paa Bagfedderne, den 

 saakaldte Kurv, hvori de samle Blomsterst0v. Dronerne 

 ere sterre og tykkere end Arbeidsbierne men ikke saa 

 lange som Dronningen; de mangle baade Braadden og 

 Kurven. 



Har en Bisvaerm taget Bolig i en Kube, begynder den 

 sin Virksomhed med fra oven af og nedefter at bygge 

 de saakaldte Voxkager eller Voxtavler, som i en lodret 

 Stilling, indbyrdes parallele og med omtrent en halv Tom- 

 mes Mellemrum, tilsidst udfylde hele Kuben. Disse Vox- 

 tavler ere omtrent en Tomme tykke og bestaae af dobbelte 

 Raekker af smaa, vandrette Celler, hvis Mundinger ligge 

 i Tavlens to Overflader, og hvis Bunde dannes af den 

 fa^lleds Skillevaeg. Ved den ferste Betragtning af en saa- 

 dan Voxtavle synes den at bestaae af 2 Lag sideordnede, 

 sexsidede Prismer. Ved en naermere Unders0gelse seer 

 man imidlertid, at den enkelte Celle ikke er et Prisma, 

 da dens Grundflader ikke ere parallele og dens Sideflader 

 ikke Parallelogrammer men Trapezier, i hvilke de laengste 

 af de divergerende Sider ligge i Cellens Bund. Denne er 

 altsaa ikke plan men sammensat af 3 Rhomber, som 

 danne et tresidet Hj0rne. 



Nogle af de yngre Arbeidsbier sidde stille i Kuben 

 og udsvede mellem Ringene paa deres Bagliv smaa, tynde 

 Voxplader, hvoraf andre danne Cellerne , der deels fyldes 

 med Honning og Blomsterstev, som de aeldre Arbeidsbier 

 bringe hjem fra Marken , deels af Dronningen forsynes 

 med >Eg og tjene som Vugger for Yngelen. 



Voxtavlerne bestaae af 2 forskjellige Slags Celler: de 

 saakaldte Biceller eller smaa Celler, hvori Arbeidsbierne 



