171 



udkhekkes, og Dronecellerne, som ere bestemte for den 

 mandlige Yngel. Begge have den samme sexsidede Form 

 og en tresidet Bund, de have den samme vandrette Stil- 

 ling med en svag Ileldning mod Tavlens Mellemvaeg men 

 ere af forskjellig Sterrelse, saa at 5 Biceller ved Siden .af 

 liverandre have samme Maal som 4 Droneceller eHer om- 

 trent en Tomme. Den Celle, h\ori Bidronningen udkla?kkes, 

 den saakaldte Visercelle, er derimod meget forskjellig fra 

 disse baade i Form, Sterrelse og Stilling. Den er flaske- 

 formig, aegformig eller har Form af et Agern, er omtrent 

 en Tomme lang og en halv Tomme tyk og har den st0rste 

 Vidde foroven. Den er fremdeles lodret stillet, hvoraf 

 f01ger, at den unge Larve, som altid har den samme krum- 

 boiede Stilling, ligger vandret i Visercellen, men lodret i 

 de 0vrige. Der findes kun enkelte Viserceller, og det blot 

 i den Tid Bierne svaerme, eller naar de have mistet Dron- 

 ningen. De benyttes aldrig som Forraadskamre men kun 

 som Vugger for Dronningelarver. De 0vrige Celler, baade 

 store og smaa, bruges ogsaa som Ilonningceller; men 

 Blomsterstavet afsaettes kun i de smaa Biceller. 



I staerke Stader laegger Bidronningen i Regelen Mg 

 fra Slutningen af Februar til ind i October. Daglig van- 

 drer den fra Celle til r.elle, underseger hver enkelt om- 

 hyggeligt med Felehornene, vender sig derpaa om og 

 bringer Baglivet ind i Cellen, til hvis nederste Vaeg den 

 fastklacber et ^Eg, som faaer en opreist Stilling. Paa denne 

 Vandring ledsages Dronningen af nogle Arbeidsbier, som 

 pynte, kja3rtegne og made den. Den tredie Dag, efterat 

 ^Egget er lagt, fremkommer der en Lane, som er en lille 

 hvid Maddike uden 0ine, F01ehorn eller Fedder, og som 

 i denne hjaelpe!0se Tilstand bliver madet af de yngre 

 Arbeidsbier; thi de aeldre have nok at bestille med at 



