173 



Paastande bleve fremforte, og v. Siebold bemaerker: det 

 er neppe muligt at udtaenke en Urimelighed angaaende 

 Biernes Forplantningshistorie, som ikke allerede er bleven 

 udtalt for fuldt A Ivor af een eller anden Biavler eller bar 

 vaeret at laese i et af de utallige Skrifter om Bierne. 



Den udmaerkede hollandske Naturforsker Jean Swam- 

 merdam, f0dt 1637, skrev sin bekjendte Bybel derNatur 

 o afbildede deri Biernes Kj0nsorganer. Disse fortraeffelige 

 Tegninger bleve afkopierede af flere Forfattere, ogsaa af 

 den beremte Reaumur i bans volumin0se: Memoires pour 

 servir a 1'histoire des insectes. Desuagtet meente mange 

 Biavlere, at Viseren var en Hanbi og Dronerne Hunbier. 

 I samme Grad bleve de Unders0gelser og Opdagelser an- 

 erkjendte, som vi senere skylde en Charles Bonnet, Schi- 

 rach, Biem, Franz Huber, Fr0ken Jurine o. fl. De prak- 

 tiske Biavlere gik bestandig deres egen praktiske Vei, 

 og foretrak at forklare Biernes Kj0nsegenskaber efter deres 

 egne, ofte meget indskrankede Anskuelser fremfor at s0ge 

 Hjaelp hos Physiologerne. 



I Aaret 1837 efterviste v. Siebold et eiendommeligt 

 Organ hos Insekterne, en lille Blaere, som fmdes hos de 

 kvindelige Individer og er bestemt til under Parringen at 

 optage den mandlige Saed. Uagtet han i 1843 gjorde Bi- 

 avlerne opmaerksomme paa denneSaBdbeholder(receptaculum 

 seminis) hos Bidronningen og viete, hvorledes mange hidtil 

 gaadefulde Phaenomener kunde forklares ved dens Func- 

 tioner, agtede de dog heller ikke derpaa. 



F0rst i Begyndelsen af dette Decennium forandrede 

 Biavlerne deres Optraeden paa en h0ist glaedelig Maade. 

 v. Siebold yttrer herom f01gende: Det maa indrommes 

 til jEre for den nuvaerende Kreds af Biavlere, at den i 

 dette 0ieblik taeller Maend, som have vundet den Over- 



