177 



Nerverne i et Lilieblad og ere omvundne af hvide silke- 

 glindsende Baand, som ere fyldte med Luft. I disse R0r, 

 som alle udmunde i den tragtformige Udvidelse af iEgge- 

 lederne, ligge jEggene efter hverandre som Perler paa et 

 Perlebaand. I Spidsen af ^Eggestokkene dannes ^Eggene ; 

 de ere her saa smaa, at de ikke kunne iagttages med det 

 blotte 0ie, men udvikles, eftersom de glide laengere ned, 

 og erholtle ved Roden af JSggestokken deres fulde Ster- 

 relse og Modenhed. De gaae nu ud i ^Eggelederne og 

 ere endnu her alle af samme Beskaflenhed. Naar de der- 

 imod herfra traede ud i Moderskeden, er det Oieblik for- 

 haanden, som bestemmer, hvilket Kjen hvert enkelt ^Eg 

 skal udvikle. Her findes nemlig det allerede omtalte Be- 

 frugtningsorgan , Saedbeholderen (receptaculum seminis), 

 en lille Blaere af et Naalehoveds eller Sennepskorns Ster- 

 relse, som ved en lille Udf0ringskanal er forbunden med 

 Moderskeden og udmunder i samme. Hos de jomfruelige 

 Bidronninger er dette lille blaereformige Legeme tomt, 

 hos de befrugtede derimod udspaendt og opfyldt af Dro- 

 nens Saed. 



Den mandlige Seed (sperma) er en sliimagtig og 

 maelkehvid Vaedske, som indeholder en utallig Maengde 

 smaa, mikroskopiske Vaesener, de saakaldte Spermatozoi'der 

 (Saeddyr, Saedtraade eller Saedfim), i hvilke Physiologerne 

 see det befrugtende Princip. Af disse meget bevaegelige 

 Vaesener*) indeholder den befrugtede Bidronnings Saed- 

 beholder en overordenlig Maengde, maaskee 10, maaskee 

 20 Millioner. Da eet eneste Saeddyr maa antages for til- 



*) En lille Draabe af Dronens Steel under et staerkt Mikroskop sam- 

 menligner Baron v. Berlepsch med en for Vinden belgende 

 Kornmark. L. 



12 



