195 



i hei Grad eller ere, hvad man Raider, meget hygrofikopiske. 



I reen Tilstand er del vandklart, men i Naturen er del 



hyppigt blandct med Leer, Jern og andre Stoffer, hvorved 



det faaer en graalig, redlig, grenlig, undertiden pragtfuld 



violet eller saphirblaa Farve. Det er krystallinisk og fore- 



kommer ofte i store Terninger, ved den kunstige Tilbered- 



ning i Saltpanderne undertiden i store trappeformige Salt- 



pyramider. Det vandklare Mineral lader naesten alle Varme- 



straaler gaae igjennem sig, hvorved det bar faaet Betydning 



for Physikeren, der benytter Saltlindser for at samle svage 



Varmestraaler. Ophedet exploderer det kunstige Salt med 



stor Heftighed paa Grund af det i Krystallerhe indesluttede 



Vands Fordampning; det i Naturen ferekommende, Steen- 



saltet, derimod ikke. Det saakaldte Knittresalt fra Wieliczka, 



der indeholder staerkt sammenpresset Brint og Kulbrinte, 



fremkalder lignende Explosioner, naar det kastes i Vand 



og derved oplases. Et saa letopleseligt Mineral maa man 



imidlertid vente isaer at finde i op!0st Tilstand i Naturen, 



og det er ogsaa Tilfaeldet. Havet, den sterste af alle Ind- 



saenkninger, til hvilket naesten alle rindende Vande S0ge 



ned, bar ogsaa optaget den storste Maengde af Jordskorpens 



Saltmasser; saette vi Havdybden til 10000 Fod, kunne vi 



regne, at den hele i Verdenshavet opleste Saltmaengde vil 



kunne danne et Saltteppe paa Havfladen af over 1 00 Fods, 



udbredt over det faste Land altsaa omtrent af 300 Fods 



Tykkelse, og, opsamlet paa Europas Fastland, en Salth0i- 



slette af c. 4000 Fods H0ide. Mindre Fordybninger paa 



Jordoverfladen, der ikke have Afleb til Havet men opsamle 



det tilstr0mmende Vand i S0er eller indsuge det, forholde 



sig paa lignende Maade som Havet, men deres Saltmaengde 



bliver ofte forholdsviis langt betydeligere , og man traeffer 



da maettede eller naesten maettede S0er. Paa saadanne 



13* 



