199 



ofte fedtet og stinkende, af Saltbaand gjennemkrydset Salt- 

 leer, der er uden Lagdeling men undertiden bar en skifret 

 Textur og gaaer over i Mergelsteen og Sandsteen. Over- 

 laget bestaaer af Sand og Sandsteen., Underlaget kjendes 

 ikke, skjendt man er nede i over 1000' Dybde. I dette 

 Saltleer danne nu Steensaltet og Anhydriten de vaesenligste 

 Indlag, Gips forekommer kun i de 0verste Lag i Nyrer 

 og Krystaller, Svovlkiis krystalliseret i Leret, taet graalig 

 Svovl i et Conglomeratlag af hvid Kvarts og Mergelsteen, 

 bundne af sort Leer, til hvilket Saltleret undertiden gaaer 

 over. Anbydriten danner hyppigst tynde Lag eller Ellip- 

 soider i Saltleret, undertiden Hundreder over hverandre, 

 og er blaalig-hvid og taet. Man skjelner mellem tre Slags 

 Salt, hvis Beskaffenhed og Forekomst ere forskjellige. 

 Gr0nsaltet er grovkornet, blandet med graat Leer og fine 

 Gipsnaale, men dets enkelte Krystaller ere ofte saa klare 

 som lis og danne det saakaldte Krystal- eller lissalt, der 

 benyttes til Presenter, Smykker o. s. v. (Kong Johan Sigis- 

 munds Statue, der staaer nede i en af Gruberne, erhugget 

 af den sterste Blok af fineste Krystalsalt). Dette Grensalt 

 danner kvadratiske eller langstrakte Masser, der ofte op- 

 naae en uhyre Sterrelse (indtil 14000 Kubikfod) og altid 

 ligge 0verst i Saltleret. Spizasaltet, der er staenglet og 

 aldrig indeholder Gips men derimod parallele Lag af 

 Kvartssand og Leer, og Szybikersaltet, der er det rene- 

 ste, ligge nederst uden dog at vexle med hinanden, og 

 danne mere udpraegede Indlag, skjendt ogsaa de under- 

 tiden svulme op til en Tykkelse af c. 70 Fod, hvorved 

 de faae Lighed med de store Grensaltmasser. 



Den heleDannelse bestaaer ikke af vandrette Lag, menaf 

 Balger, der ere parallele med KarpathernesHetning, ogLagene 

 have derfor staerkt Fald til begge Sider. F0rst i 1 00 Fods Dybde 



