332 



Dog er deres Beretning om, at Vaedsken fandtes i et Kar 

 paaHalsen, bleven bekraeftet ved Undersegelse af nogle af 

 Nutidens Purpursnegle , medens det hos andre forholder 

 sig anderledes. 



1 den nyere Tid bar Bancroft beskjaeftiget sig meget 

 med at farve ved Hjaelp af Purpursneglene. Han angiver, 

 at denne Farve overtraeffer alle andre dyriske Farver deels 

 ved sin JEgthed og deels ved sin lette Anvendelighed. 

 T0iet faaer ferst en lys, gren Farve, der gjennem m0rke- 

 grent og blaat gaaer over til en dyb purpurred, og naar 

 det nu bliyer vadsket med Saebevand, antager det en 

 praegtig r0d Farve, der aldrig forandres. Uagtet Bancrofts 

 og Andres Anbefaling bar Purpuret dog aldrig kunnet 

 vinde sit Herred0mme tilbage, ja det bar end ikke kunnet 

 skaffe sig nogen Plads i Industrien, og det eneste Sted, 

 hvor det nu skal bruges, er i Skotland, hvor man maerker 

 Faarene dermed. 



En Grund til at man nu kunde undvaere Purpuret, 

 var, at man, medens dette var glemt, havde faaet andre 

 rode Farvestoffer, der paa en bedre og billigere Maade 

 udrettede det samme, f. Ex. Kermes og Cochenillen, og 

 hvad navnlig den sidste angaaer, da afgav den en Farve, 

 der i Skj0nhed overgik Purpuret, isaer efterat Corn. Drebbel 

 1650 havde begyndt at tilsaette en Syre til den deraf 

 lavede Farvevaedske. 



Og selv Cochenillen synes nu at vaere i Begreb med 

 at blive fortraengt af et nyt Farvestof. Thi den nyere 

 Tids Chemi bar af Urinen fremstillet et r0dt Farvestof, 

 Murexidr0dt, som overgaaer hiin i Skj0nhed. I de fleste 

 Dyrs Urin finder man et Stof, som kaldes Urinsyre. Ved 

 at behandle dette med Salpetersyre og Ammoniak op- 

 dagede Prout 1818, at der dannede sig purpurfarvede 



