319 



Laengde, og vi have saaledes en Tidseenhed, der baade 

 har en uforanderlig Sterrelse og tillige omtrent falder 

 sammen med Soldagen. Den herpaa grundede Tidsind- 

 deling er den, som overall bruges i det borgerlige Liv; 

 Astronomerne benaevne den Mid de Hid til Forskjel fra 

 sand Soltid. Et almindeligt Uhr skal vise Middeltid, men 

 Solskiven maa vise sand Soltid; Almanaken angiver, hvor- 

 ledes hiin hver Dag kan fmdes af denne, eller hvorledes 

 et Uhr kan stilles efter Solskiven. Der findes nemlig for 

 hver Dag i Aaret angivet Klokkeslettet efter Middeltid i 

 det Oieblik, da Solen gaaer gjennem Meridianen eller 

 culminerer, og Solskiven altsaa angiver Middag efter sand 

 Soltid. Man seer af disse Angivelser, der i de senere 

 Aargange af Almanaken ere samlede paa eet Sted, at 

 Klokkeslettet efter Middeltid og sand Soltid er eens fire 

 Gange om Aaret, nemlig omtrent 14. April, 14. Juni, 

 31. August og 23. Decbr. Fra 14. April til 14. Juni er 

 sand Soltid foran Middeltid (eller Solskivens Klokkeslet 

 foran Uhrets, eller Solen foran Middelsolen), men For- 

 skjellen er ikke stor, i det Heieste 4 Minuter i Midten 

 af Mai; fra 31. Aug. til 23. Decbr. er Middeltid bagved 

 sand Soltid, Forskjellen stiger til over 16 Minutter i Be- 

 gyndelsen af Novbr. ; fra 23. Decbr. til 14. April er 

 endelig Middeltid foran, og Forskjellen stiger til 1 4 Minut 

 midt i Februar. Hvis blot de to sidste af de ovenfor 

 anferte Grunde til Soldagens ulige Slerrelse vare virk- 

 somme, vilde man let see, at der maatte vaere en anden 

 Regelmaessighed i Middeltidens Afvigelse fra sand Soltid; 

 hvis nemlig den antagne Middelsol faldt sammen med 

 den virkelige Sol ved Foraarsjevnd0gn, vilde hiin ferst ile 

 forud forud for denne, indtil henimod Sommersolhverv; 

 her vilde Solen komme forud for Middelsolen for alter 



