314 



vaegelse kun beslod i, at den i et Aar 10b omkring Solen, 

 ligeledes fra Vest til 0st, saa maatte denne for os synes 

 at fuldfere et Omleb omkring Jorden i samme Reining 

 og i samme Tid; men da dette Oml0b foregaaer i et 

 Plan, der ikke er lodret paa Jordens Axe, men danner 

 en Vinkel af omtrent 66 Grad dermed, vilde Solen heller 

 ikke synes os at lebe omkring Jorden i en Reining lige 

 mod 0st, ligelebende med Squalor , men Solens aarlige 

 Bane vilde med denne danne en Vinkel paa 23 Grad, 

 nemlig en ret Vinkels Overskud over hine 66^ Grad. En 

 saadan Bane sees nu Solen virkelig at tilbagelsegge paa 

 Himmelkuglen i et Aar; men til samme Tid deeltager den 

 medHimmelkuglen i den dagligeOmdreining omkring Jorden, 

 hvilken vi nylig teenkte os som ikke stedfindende for bedre at 

 opfatte den for Solen saeregne Bevaegelse. Den aarlige 

 Solbane kaldes Ekliptiken og er paa Himmelkuglen om- 

 trentlig angivet ved de 12 Stjernebilleder, der kjendes 

 under Navn af Dyrkredsen. Paa en Kugle, der forestiller 

 Himmelkuglen, kan man let tegne Ekliptiken, ved at 

 drage en Cirkel, hvis Plan gaaer igjennem Kuglens Cen- 

 trum og danner en Vinkel af 23 Grad med ^Equator. 

 Til en saadan Kugle, en Himmelglobe, knytte vi nu Be- 

 traglningen for at udfinde Sammenhaengen mellem Solens 

 og Himmelkuglens forenede Bevaegelser. 



Anbringes en Himmelglobe paa et Fodstykke saaledes, 

 at den frit kan dreie sig omkring sin Axe, og befaestes 

 paa Fodstykket udenom Globen en Ring, hvis Plan gaaer 

 gjennem Axen, kan denne Ring forestille en Meredian for 

 et eller andet Sted paa Jorden. Dreies nu Globen om- 

 kring Axen med jevn Hastighed, vil den Tid, der hengaaer 

 mellem et og samme Punkts Gjennemgang gjennem Me- 

 ridianen (paa samme Side afPolen), forestille en Stjernedag, 



