307 



Eneboeren (le Solitaire], og overferte derved dette 

 Navn med Urette paa Rodriguez-Dronten (Pezophaps 

 solitaria). Leguat sammenligner den med Kalkunen, 

 navnlig med Hensyn til Naebets og Feddernes Form, men 

 tilfaier dog, at den vare heiere og mere langhalset; at 

 den var naesten ligesaa svaer og plump som Dronten, 

 fremgaaer deraf, at den kunde veie indtil 45 Pd. Ligheden 

 med Kalkunfadder er dog ikke starre, end at Afbildningen 

 tilstraekkelig godtgjer, at det var Drontefedder; Naebet 

 lignede derimod slet ikke Drontens eller Duernes, men 

 H0nsenes. De havde naesten ingen Hale, men Bagdelen 

 var rund ligesom paa en Hest og bedaekket med Fjer; 

 Vingerne synes ikke at have vaeret synderlig st0rre end 

 Drontens; de brugte dem kun til at baske med, naar de 

 sloges, eller til at frembringe en Lyd som en Skralde, 

 der kunde h0res 200 Skridt bort, naar de dreiede sig 

 hurtigt rundt. Hannerne vare brungraae, Hunnerne deels 

 brune, deels lyse; Fjerene laae altid ganske glat, da de 

 idelig pudsede sig. I Kraasen fandtes altid en Steen af 

 St0rrelse som et Honseaeg. De havde en statelig Gang 

 og vare ikke lette at fange i Skoven, men derimod tem- 

 melig lette at indhente paa aaben Mark; i Fangenskab 

 vilde de ikke tage F0de til sig, men dede. De roses som 

 meget fede og velsmagende. 



Om Levemaaden har L e g u at efterladt os et Par interes- 

 sante Opgivelser, der vise, at ogsaa Rodriguez-Dronten var 

 en frugtaedende Fugl, da den levede af Dadler, og at 

 den levede i straengt Monogami og madede sin Unge, 

 hvad Strudsefugle og Hensefugle som bekjendt ikke gjere, 

 men Duerne derimod aldrig undlade. Den rugede 3 Gange 

 om Aaret, men lagde hver Gang kun 1 JEg, der var meget 

 sterre end et Gaaseaeg; Reden bestod af Palmeblade, opdyn- 



21 



