282 



fremspringende Landtunger, som ere meget udsatte for 

 Solen , bliver Viinranken trukket langs med Jorden. 

 Paa ingen af disse to Steder var Sygdommen af videre 

 Betydning i Sommeren 1856; de fleste Druer opnaaede i 

 sund Tilstand deres fuldkomne Modenhed; de 200 Fiber 

 Viin, som bleve persede i ovennaevnte Aar, stamme ogsaa 

 herfra og navnlig den storste Deel fra Ponta Delgada. 



Da der paafulgte flere Aar efter 1 852, hvor man ikke en- 

 gang kunde opnaae een Pibe Viin, maatte man s0ge en anden 

 Plante, som lovede et ligesaa godt Udbytte som Viinstokken. 

 Man valgte Sukkerreret, som tidligere kort Tid efter OensOp- 

 dagelse var blevet dyrket med Held, men senere varopgivet og 

 havde maattet vige Pladsen for Vinen, da Konkurrencen med 

 Vestindien var umulig. De for Druerne bestemte Rertralvaer- 

 kerforsvandt,efteratSukkerr0retsDyrkning var bleven indfert, 

 og med dem den starste Deel af Rankerne; Resten, som 

 trivedes en Tidlang imellem Sukkerr0rene, uddede senere 

 som F01ge af den store Fugtighed, disse udfordre. 



Saaledes aftoge Viinstokkene Aar for Aar, saa at det 

 maa forekomme dem, som nu bes0ge Madeira, utroligt, 

 at naesteh hele Landet for nogle Aar tilbage var bedakket 

 med Viinranker. 



At Viinstokkene ere udd0de paa Madeira kan ikke til- 

 skrives Druesygdommen; det er meget mere F01gen af.Viin- 

 dyrkningens Fors0mmelse i Forhold til andre Kulturplanter. 

 Der, hvor man bar ladet Viinstokken vederfares sin Ret, 

 er den endnu sund , skyder rigeligt Grene og Blade, 

 blomstrer og ansaetter unge Druer, ja, jeg bar i Efteraaret 

 1856 sect Klaser af Malvasierdruer fra Omegnen vedFun- 

 chal, som veiede tre til fire Fund, og jeg bar ogsaa nydt 

 i Ponta Delgada kostelige Druer i Maengde af forskjellig 

 Slags; men i de sidste Aar bar det i Almindelighed ikke 



