>76 



at blive knuste af Bolgerne eller opaedte af andre l)yr. 

 Alligevel har man fra den Jordperiode, som gaaer naermest 

 forud for den naervaerende, nemlig den tertisere, enkelte 

 Levninger, der tyde paa, at der i Europa bar levet Fugle, 

 som i Sterrelse og Tyngde kunde maale sig med eller 

 endog overgik Strudsen, og som derfor rimeligvis ikke 

 have kunnet flyve. I en af de aeldste tertisre Dannelser 

 taet ved Paris har man fundet Skinnebenet (over 19" langt) 

 og Laarbenet (11^" langt) af en udded kaempemaessig 

 Fugl (Gastornis punsiensis\\ de naevnte Knogler ere om- 

 trent af St0rrelse med Strudsens, og Owen slutter af 

 deres Form og Bygning, at Fuglen var af Strudsens 

 Sterrelse, men havde en plumpere Bygning, i hvilken 

 Henseende den altsaa vilde naerme sig til Dinornis. Fra 

 de samtidige Dannelser ved London (London Clay) om- 

 tales Levninger af en anden stor Fugl, Llthornis emuinus 

 (Bowerbank), der hidtil kun kjendes af et 4" langt Stykke 

 af Skinnebenet, hvilket Stykke iovrigt i Sterrelse og Form 

 iigner Emuens. Fremtiden er det forbeholdt at vise, 

 hvorvidt vi her have to tertiaere Strudseformer, ligesom 

 man jo bar tertiaere Flodheste, Naesehorn , Elefanter, 

 Aber o. s. v. i Europa. Derimod have Fortidens Fugle 

 undertiden efterladt sig Meerker af en heel anden Art. 

 Vi kjende de forstenede Fodsporaf et ikke lide.t An- 

 tal Fugle, fornemmelig fra nogle nordamerikanske Steen- 

 lag, der henferes til en af de ssldre Jordperioder (Trias- 

 dannelsen). Den nordamerikanske Geolog Hitchcock har 

 undersegt ikke mindre end 2000 fossile Fugletrin hen- 

 herende til 30 forskjellige Arter. Man seer ofte Aftryk 

 af Fuglefedder ved vore Kyster, ved Bredder af Seer og 

 Aaer, hvor Fuglen ikke kan flytte sig uden at efterlade 

 sit Maerke i den blede Grund; men naaste Gang Vandet 



