262 



svundne, og alle de 0vrige Dele ere formindskede i en 

 overmaade hei Grad. Forlemmets Lasngde er her ikke 

 af Baglemmets! 



Er der nogen Deel af Fugleskelettet, hvis Form ellers 

 er charakteristisk for Fuglene, saa er del Brystbenet, 

 dette store og brede Beenskjold, der dakker hele Fuglens 

 Bryst og Bug og fortil udsender en h0i lodret Kam, saa 

 at der kan blive Plads til de hos Fuglene saa uhyre ud- 

 viklede Vingemuskler. De vil, efter hvad jeg allerede bar 

 udviklet, fmde det overmaade naturligt, at Strudsenes 

 Brystbeen er forholdsvis overmaade lidet og reduceret til 

 et lille hvaelvet Skjold uden Spor til den saedvanlige 

 Beenkam. 



Det er ikke vanskeligt at kjende Fugleknogler fra 

 andre Dyreknogler, selv om man f. Ex. fandf dem blandede 

 mellem hinanden i eii Dynge; de ere baade lettere, fastere, 

 haardere og mere hvide og glatte end Knogler af lignende 

 St0rrelse af et Pattedyr. Men der' er endnu en Om- 

 staendighed, som fornemmelig er betegnende for Fuglenes 

 Knogler, fordi den staaer i den neieste Sammenhaeng med 

 Flyveevnen, nemlig, at der paa de fleste Fugleknogler 

 fmdes Huller, gjennem hvilke Luften tranger ind i dem 

 og udfylder deres indre Hulhed. Man kalder saadanne 

 Knogler for pneumatiske og betegner det hele Forhold 

 som ' Skele'ttets Pneumaticitet. Man vil f. Ex. paa 

 Laar- og Overarmknoglerne bemaerke nogle Aabninger 

 naBr ved deres 0verste Ende; gjennem dem er det, at 

 Luften kommer ind. Paa Hvirvlerne sees der en heel 

 Maengde Aabninger, og man overbeviser sig let om, at 



4 



disse ellers saa solide Knogler ere pneumatiske hos 

 Fuglene, og det samme er Tilfaeldet med Brystbenet, 

 paa hvis indvendige Side der Pindes en Raekke smaae 



