258 



Svemmefuglene, jo slettere Flyvere de ere, og for- 

 svinde aldeles hos Pengviner og Strudsefugle*). Hvor for- 

 skjellige end disse -to Fugleformer i alle andre Henseender 

 ere, deri ligne de dog hinanden, at Fjergangene ere for- 

 svundne og Fjerbedene have indtaget deres Plads, saa at 

 altsaa hele Legemet hos begge disse to Hovedformer af 

 3e ikke flyvende Fugle er beklaedt eensformigt og over 

 det hele af Fjer, naturligvis med Undtagelse af visse 

 negne eller blot dunede Partier f. Ex. Strudsens Hoved 

 og Hals. 



Dernaest skal jeg tillade mig at henlede Deres Op- 

 maTksomhed paa Beenbygningen (Skelettet) hos Strudse- 

 fuglene. Studiet af Dyrenes Beenbygning frembyder ofte 

 megen Interesse; den afspeiler nemlig i Regelen skarpere 

 end de ydre Former, hvad der egenlig er det charak- 

 teristiske ved Dyrets Bygning. En kraftig Muskelbygning 

 forudsaetter en tilsvarende Styrke af Skelettet,' thi ellers 

 vilde Dyret kunne brsekke sine Been, som 0gien sin 

 Hale, blot ved en usaedvanlig Anstraangelse af sine Muskier, 

 ikke at tale om, at Mu ski ernes Tilvaext i Tykkel&e forud- 

 saetter en tilsvarende Foregelse af Knoglernes Overflade, 

 for at de kunne faae Plads paa denne ; derfor siger Ana- 

 tomen os med stor Sikkerhed, om (len i Gravheien fundne 

 Armknogle er af en Mand eller eh Kvinde, o.g havde den 

 tilh0rt en Athlet eller en anden ved usaadvanlig Muskel- 

 styrke udmaerket Mand, vilde det heller ikke undgaae den 

 opmaerksomme Underseger. Ligesom nu Knoglernes St0r- 



*) Hos den afrikanske Struds findes dog 2 negne Gange, der straekke. 

 sig paa hver Side af Bugen fra den negne Plet paa Brystet indtil 

 den negne Gump, adskilte ved et Fjerbed midt under Bugen. 

 Ere disse Gange Rugepletter? Og i hvilket Forhold staae i det 

 Hele Rugepletterne og Fjergangene? 



