255 



den aegte Kasuar meget. Saavidt vides er intet Exemplar 

 nogensinde kommet til Europa. 



Endnu enskede jeg at kunne henlede Deres Opmaerk- 

 somhed paa enkelte Dele af Strudsefuglenes Bygning. Vi 

 ville begynde udenfra, med Fjerene. At disse i deres 

 Bygning ere meget afvigende fra andre Fuglefjer, og at 

 der tillige i denne Henseende er stor Forskjel indenfor 

 Strudsefuglenes Gruppe, det bar De allerede sect; men vi 

 ville nu anstille en Sammenligning mellem Fjerenes A.n- 

 ordning hos Strudsefuglene og den, der finder Sted hos 

 andre Fugle. For en overfladisk Betragtning seer det jo 

 ud, som om Fuglenes Krop samt deres Hoved, Hals, 

 Hale og Forlemmer vare beklaedte med Fjer over det 

 hele, og som om de, naar vi netop undtage Vingerne 

 og Halen, vare beklaedte eensformigt dermed, saa at 

 Fjerene sad lige taet overall. Men at dette ingenlunde er 

 Tilfaeldet, derom vil man let kunne overbevise sig ved 

 f. Ex. at plukke en H0ne eller Due eller endnu bedre 

 ved at undersege Forholdene hos en Fugleunge, hvor 

 Fjerene netop ere ifaerd med at 'bryde frem. De vil da 

 gjere den Opdagelse, at Fjerene kun findes paa visse 

 Steder, i Baelter eller Pletter, der ere adskilte ved fjer- 

 lese Striber eller Partier, hvilke ellers ikke let falde 

 i 0inene, fordi de omgivende Fjer Isegge sig hen over 

 dem og daekke dem til. Man kunde sammenligne de 

 befjerede Steder af Fuglens Hud med 0er, omflydte af 

 negne Hudbaelter, eller med de beplantede Bede i en 

 Have, der adskilles af de negne Gange. Man skjelner 

 derfor ogsaa netop mellem Fjerbedene og de negne 

 eller dunklaedte > Gange , hvilke sidste dog ofte have et 

 sterre Omfang end Bedene. Vil De f. Ex. undersege 



