252 



Saaledes bar da hver af den sydlige Halvkugles store 

 skovlese Slettepartier sin eiendommelige Form at opvise 

 af disse Ksempefugle; et fjerde, noget afvigende, men 

 dog naermest med Emuen beslaegtet Medlem af denne 

 Familie er Kasuaren (Casuarius galeatus}. Den lever 

 imidlertid under meget forskjellige Naturforhold , ikke paa 

 uhyre Sletter, paa hvis negne Bund selv Strudsens fjernt- 

 skuende 0ie i den t0rre Aarstid forgjaeves speider efter 

 noget Spiseligt. men i de taette og fugtige Bjergskove 

 paa det indiske 0rige, hvor herlige nedfaldne Frugter be- 

 daekke Jorden Aaret rundt. Molukkerne Ceram, Buton, 

 Aru-0erne og Ny- Guinea*) ere Kasuarens ikke meget 

 udstrakte Hjem. Den staaer ikke meget tilbage for 

 Emuen i Sterrelse, men er mere lavbenet og korthalset 

 og i det Hele af en plumpere Bygning end de evrige 

 Strudse; paa Hovedet baerer den voxne Fugl en hei horn- 

 klaedt Beenkam, den saakaldte Hjelm; Naebet er endnu 

 mere krumt og staerkt endEmuens; Hovedet og den everste 

 Deel af Halsen ere aldeles negne, blaae med rede Hud- 

 vorter og med nogle nedhaengende rede Hudlapper lige- 

 som hos Kalkunerne. Kroppen er beklaedt med en tyk 

 Pelts af grove og stride Fjer, der i nogen Afstand lige- 

 saa godt kunde ligne en Bjernepelts eller en Bekkedning 

 af Hestehaar. Fjerene ligne Emuens og ere ligesom 

 dennes lange, smalle og dobbelte samt tilstede i meget 

 stort Antal, og de tiltage i Langde imod Bagkroppen , 

 hvor de blive indtil 9" lange, men de ere kulsorte af 

 Farve og mere stride end hos Emuen; Skaftet er bredere 

 og Straalerne lidt Itengere, navnlig paa Bagkroppens lange 



*) Tidligere angav man ogsaa Bag-Indien, navnlig Halveen Malakka 

 og de -store Sunda-0er som herende til dens Udbrednings- 

 kreds, men nyere Reisende have ikke truflet den der. 



