245 



skulde vente del af Fugle, som synes snarere at vaere 

 byggede til alt andet end til at svomme, og hvis Fjer- 

 dragt er saa ulig Svemmefuglenes og saa uskikket til at 

 komme i Berering med Vandet som muligt. Som Bevis 

 paa dens Styrke anferer Vavasseur, at ban bar seet et 

 ungt Menneske paa 15 16 Aar faae begge Benene slaaede 

 over af en Nhandus Spark. Dens Fede bestaaer ligesom 

 Strudsens i alle Slags Plantef0de, Slanger, Firbeen, Smaa- 

 gnavere osv. ; den er en stor Mester i at fange Biller, 

 Grasshopper og andre Insekter, og den beseger i Ebbe- 

 tiden Sandbankerne ved Kysten for at fange Fisk. Lige- 

 som Strudsen sluger den naesten Alt, hvad den kan over- 

 komme, f. Ex. Laeder, Stykker af Tree, Metal eller Horn 

 osv., men den deeltager dog aldrig i Aadselgribbenes 

 Maaltider af styrtede eller d0de Dyr. Ogsaa Nhandiien 

 skildres som enfoldig, men tillige som overmaade god- 

 modig; 2 eller 3 Dage ere nok til at taemme en ung 

 Struds. Naesten i enhver Landsby kan man derfor traeffe 

 tamme Strudse, som spadsere om paa Gaden, kigge ind 

 ad Vinduer og Dere, lege med Bernene og snappe Fluer 

 langs med Murene; af og til gjere de sig en lille Udflugt 

 paa Steppen, men passe altid at komme hjem til Spise- 

 og Sovetid. De leve i Flokke paa 1020, indtil 30 

 Stykker, anferte af en Han, der gaaer i Spidsen, og 

 i bedste Forstaaelse med Heste- og Oxehjordene. Der- 

 imod levere Hannerne hinanden undertiden heftige Kampe, 

 der skulle tage sig temmelig pudsigt ud, paa Grund af 

 de hinanden sparkende Kaempers besynderlige og uregel- 

 maessige Bevaegelser. Alle Efterretninger ere enige om, 

 at Nhandiien lever i et Slags Polygami, og at det er 

 Hannen, som overtager Udrugningen af de ^Eg, som 

 flere Hunner laegge i den samme Rede; Forplantnings- 



