229 



Struds er ievrigt noget mindre end den sydafrikanske, op 

 man bar derfor opstillet den Formodning, at der er to 

 Strudsearter, som dele Afrikas Sletter mellem sig; Living- 

 stones Meddelelse, at der midt i Afrika, Nord for Zambese- 

 Floden og Ngami-S0en, er et Daelte udenStrudse, synes 

 at bestyrke denne Formodning, der dog ikke endnu er stettet 

 paa nogen speciel Undersegelse eller paa bestemte Skjelne- 

 maerker mellem den nordlige og sydlige Form. Den 

 udvoxne Han er sort med hvide Hale- og Vingefjer og 

 noget sterre end den graabrune Hun; de unge Fugle ere 

 mere graae over det Hele , og deres Hals og Laar ere 

 taettere befjerede end hos de gamle, hos hvilke, navnlig 

 bos Hannen, naar den bliver vred og i Forplantnings- 

 tiden, Huden paa de anferte Steder antager en staerk red 

 Farve paa Grund af en staerkere Tilstremning af Blodet. 

 Strudsen er en meget selskabelig Fugl; at man 

 traeffer den enkeltvis eller kun nogle faae samlede, maa 

 udenfor Forplantningstiden betragtes som en Undtagelse. 

 fillers traeffer man dem i Flokke paa 30 60 Individer, 

 ja Liechtenstein bar endogsaa en Gang sect en Flok 

 paa 300; i den terre Aarstid samles de nemlig paa H0i- 

 sletterne, hvor der endnu er lidt Vegetation tilbage. Det 

 er dernaest en nomadisk Fugl, der f. Ex. i Algier 

 regelmaessig viser sig om Sommeren i de graes- og vand- 

 rige Bjergegne, men om Vinteren traekker sig tilbage til 

 Orkenen. Man bar tidligere antaget den for udelukkende 

 at leve af Plantefede, men efter nyere Angivelser synes 

 den selv i sin vilde Tilstand at vaere naesten altaedende. 

 Den fortaerer Graes, alleslags Urter, Frugter, Redder, Korn, 

 Grasshopper og andre Insekter, Slanger, Firbeen, Tudser, 

 ja endog Rotter, navnlig skal den blive meget fed af 

 Grasshopper. Ligesom de drevtyggende Pattedyr holder den 



