225 



Spidsen af Tommelfingeren og Pegefmgeren , og da disse 

 K10er neppe sorn hos Sporevingerne kunne bruges som 

 Vaaben, synes deres Optraeden her kun at kunne forklares 

 ved, at Forlemmerne ere hsemmede i deres Udvikling og der- 

 ved i en vis Grad falde tilbage til det oprindelige Forhold*). 

 En lignende Fjerbusk som den, hvormed Vingerne ere 

 udstyrede, traeder i Styrefjerenes Sted; kan Strudsen ikke 

 flyve, beh0ver den heller ikke noget Ror til at styre 

 Farten. Kroppens 0vrige Fjer ere af samme Beskafifen- 

 hed som Hale- og Styrefjerene, men meget mindre. Som 

 bekjendt have Fuglene ellers to Slags Fjer, nemlig deels 

 de sterre, stivere , glatte og brogede Daekfjer, som be- 

 skytte mod Regn og Blaest, deels de smaae, blede, graa- 

 lige eller hvide Dim , som holde Varmen tilbage i Lege- 

 met. Strudsene have derimod kun een Slags Fjer, som 

 hverken ere Dun eller Daekfjer, men en Mellemting mel- 

 lem begge. og som man derfor har kaldt Dunfjer. I 

 Henseende til Formen ligne de de saedvanlige Fjer, da de 

 have Pose , Skaft og en af Straaler og Bistraaler dannet 

 Fane; men Skaftet er svagt og beieligt, Posen meget 

 lille og Bistraalerne ikke haegtede sammen ved smaae 

 Kroge som paa de saedvanlige Daekfjer; Fanen er derfor 

 blod og 10s som paa et Dun. Men Strudsen traenger 

 heller ikke til Daekfjer af den saedvanlige Slags; den lever 

 i et tort og varmt Klima og er ikke udsat for at "blive 

 vaad og forkj01e sig. Den indgnider heller ikke sine 

 Fjer med Fedt som andre Fugle; alle Strudsefugle mangle 

 endog ganske Halekjertlen , der ellers forsyner Fuglene 

 med den fornodne Smorelse til deres Fjerdragt. 



*) Nhandiien har kun een saadan Klo, paa Tommelfingeren ; Emuen, 

 Kivien og Kasuaren have kun Pegeflngeren tilbage, men den er 

 ogsaa forsynet med en stor Klo. 



15 



