210 



34000 n Fods Flade. Gradeervaerkerne vare imidlertid 

 tidligere langt mere i Brug end nu, thi man var dengang 

 ofte henviist til fattige Saltkilder for at faae det fornedne 

 Salt, men efter at man bar laert ved Boringer at forbedre 

 de fattige eller skafife sig langt rigere, afl0se de kunstige 

 Saltkilder efterhaanden de naturlige, og man undgaaer da 

 den kostbare Gradering. 



Ved Inddampningen bliver tilsidst en ureen Vaedske 

 tilbage, som vi for have kaldet Moderluden. Den inde- 

 holder de Stoffer, der have gjort Saltoplesningen ureen, og 

 er i technisk Henseende ikke uvigtig, da den anvendes til 

 Tilberedning af engelsk Salt og Glaubersalt, og tillige inde- 

 holder det saavel i Laegekunsten som i Daguerreotypien 

 o. s. v. saa vigtige Jodmetal. 



Kogsaltets Rolle ved Ernaeringen lader sig ikke med 

 Bestemthed angive; vist er det imidlertid, at det er en 

 uundvffrlig Deel af vore Fodemidler. Det fmdes i iVJelken, 

 den normale Fede for det nyfodte Menneske; alle Vaevene 

 i det menneskelige Legeme indeholde Kogsalt, ja uden en 

 anseelig Maengde kunne Blod og Brusk, de kogsaltrigeste af 

 alle Legemets Dele, ikke bestaae som saadanne. Yore F0de- 

 midler indeholde imidlertid ikke i sig selv den fornodne Kog- 

 saltmaengde, thi Planterne ere med faa Undtagelser fattige 

 paa dette Stof, og af vore Kjedspiser ere Blodet og Bru- 

 sken, som sagt, de kogsaltrigeste, de Dele, der mindst 

 nydes. Ved Kogningen af disse Spiser gaaer desuden en 

 stor Deel af det indeholdte Kogsalt bort med Vandet. 



Naar vi undtage de Folkestammer, der naesten ude- 

 lukkende ere henviste til dyrisk F0de, som Samojeder, 

 Kamtschadalere og Eskimoer, og tilmed ofte nyde den raa 



