203 



i 



holder i denne Henseende et vigtigt Fingerpeg. Dermed 

 skal del ingenlunde vaere benaegtet, at det jo undertiden 

 kan vaere bragt op fra Dybet ved en plutonisk Virkning i 

 Form af Saltdampe eller paa anden Maade, thi Kogsaltet 

 maa betagtes som en vaesenlig Deel af de vulkanske Steen- 

 arter og findes ikke sjeldent i smukke Krystaller paa den 

 st0rknede Lava eller som en Beklaedning af.Kraterspalterne 

 eller endog som Udfyldning af hele Krateret, i hvilke Til- 

 faelde det kan antages at vaere sublimeret ved den under- 

 jordiske Varme. Adskillige aeldre Saltmasser, som f. Ex. 

 den feromtalte ved Bex, skylde maaskee en lignende Virk- 

 ning deres Dannelse. 



Ved Wieliczka maa Steensaltet skaffes frem fra Jor- 

 dens Indre ved betydelige underjordiske Bjergvaerksarbeider. 

 Det er imidlertid ingenlunde uden Exempel, at det traeder 

 frem til Jordens Overflade og danner Bjerge og Klippeegne 

 ligesom andre Steenarter, naarKlimaet blot er tort n ok til 

 at disse kunne holde sig, og det bliver da Gjenstand for 

 Bearbeidelse i aabne Steenbrud. Et af de bekjendteste af 

 disse Saltbjerge er Cardonabjerget, der ligger taet ved Pyre- 

 naeerne i Catalonien, 16 Miil fra Barcelona, og naaer en 

 Hoide af 550 Fod. Det kegleformige Saltbjerg falder steilt 

 ned mod Floden Cardanaro, er omgivet af haevede Sand- 

 steenslag og bestaaer deels af regelmaessige Lag med mel- 

 lemliggende red Mergel, deels af uregelmaessige Masser. 

 Regnvandet bar udskaaret dybe Klefter i den sneehvide 

 Masse, der med sine nogne Horn og Tinder tager sig ud 

 som et Alpebjerg med Gletscbere og Sneemasser paa sin 

 Top. Plinius omtaler*), at Laegerne allerede laenge have 

 givet de naesten vandklare Saltplader fra dette Bjerg For- 



*) Hist. nat. XXXI. 39. 



