343 



ved lid og Tj0rnehaekke eller paakaldte deres Afguder 

 eller satte i deres Fortvivlelse deres Born ud i Skoven 

 for at redde sig selv, og forgjaBves stolede Pilegrimrnene 

 paa, at Stedets Hellighed skulde beskytte dem. Dertil 

 kom, at Forestillingen om et vist Slaegtskab med Tigeren, 

 bygget paa Laeren om Sjaelevandringen , lammede Mod- 

 standsevnen. Paa visse Steder var den Gjenstand for 

 Gudsdyrkelse, andre Steder ansaaes dens Knogler og Kj0d 

 for et kraftigt Laegemiddel. Hos Chineserne spiller Tigeren 

 ogsaa en stor Rolle; det tredie Aar af deres tolvaarige 

 Tidsregning kaldes saaledes Tiger-Aaret, og Mandarinerne 

 af 3die og 4de Klasse baere paa Ryg og Bryst et broget 

 med Silke broderet Skjold, i hvis midterste Felt en Tiger 

 er afbildet; en egen Afdeling af Chinas KrigshaBr skal 

 fere det imponerende Navn Krigstigerne og i deres 

 Skjold fere et Tigerhoved med aabent Gab; for ydermere 

 at skraemme Fjenden ere deres Klaeder gule med sorte 

 Striber ligesom et Tigerskind. I den chinesiske Litteratur 

 finder man ogsaa udferlige Efterretninger om Tigerens Fore- 

 komst indenfor det himmelske Riges Grandser og mange 

 Notiser om dens Levemaade, der dog indeholde mere 

 Digt end Sandhed, f. Ex. at den bliver tusind Aar gam- 

 mel og bliver hvid, naar den bar naaet de 500, eller at 

 naar den bliver 100 Aar gammel, mister den Tuenderne 

 og faaer Horn, at der i visse Bjergskove gives Tigere med 

 Flagermusevinger (de bekjendte chinesiske Dragefigurer) 

 o. s. v. Et Sted benyttedes den til en ganske eiendomme- 

 lig Retspleie; var det tvivlsomt, om en Mand var skyldig 

 i en Forbrydelse eller ikke, lod man Tigeren demme ham 

 og, hvis Dommen faldt ugunstig ud, exekvere Dommen 

 med det samme. - - Ferst ved Alexanders Tog til Indus- 

 Egneue gjorde Graekerne Bekjendtskab med Tigeren, men 



