352 



Val del Dove's bratte Sidevaegge aabenbare paa en 

 beundringsvaerdig og tydelig Maade for lagttageren Hoved- 

 rnassens inderste Struktur og giver ham de anskeligste 

 Oplysninger om ./Etnas Oprindelse og Dannelsesmaade. 

 Ligesom Oldgranskeren s0ger at laese de for laenge siden 

 undergaaede Kongerigers Historic i de i Granit og Marmor 

 indhuggede Hieroglypher eller Kileskrifter, saaledes an- 

 straenger Geologen sig for af de mangfoldige Klippedan- 

 nelser paa denne Dais VaBgge at udforske den Udviklings- 

 historie og de Omvaeltninger, som denne Vulkan i Aar- 

 tusindernes Leb bar \aeret underkastet. 



Utvivlsomt er den ferste Grundvold til $]tna dannet 

 under Havets Overflade, maaskee midt i hiin ovenfor om- 

 talte store Bugt; imidiertid iagttages nu kun meget faa 

 Rester af saadanne Havdannelser, da naturligviis under 

 Vulkanens uafbrudt fortsatte Virksomhed de nye Lava- 

 stremme og Askeudbrud bestandig have maattet daekket 

 hine engang underseiske, men senere hsevede Dannelser. 



De ffildste Formationer, som lade sig erkjende i Val 

 del Dove's Fundamenter og isaer komme for Dag en ved 

 Foden af Serra Giannicola, vidne afgjort om en Dannelse 

 paa det faste Land og indeholde ikke det mindste Spor 

 af organiske Rester, som hidrere fra Havet. De bestaae 

 deels af trachytiske Conglomerater, deels af faste Trachyt- 

 lag, sammensatte af Feldspath, Hornblende og Augit. De 

 ere gjennembrudte af en .yngre Steenart, af et System af 

 Grensteensgange, som fra et Midtpunkt udbrede sig 

 stjerneformigt i Val del Bove. Endnu senere dannede sig 

 Ktingsteensdannelsen, der ligeledes er udgaaet fra et bestemt 

 efterviseligt Midtpunkt, og ferst nu kommer en Roskke af 

 forskjellige Steendannelser, der deels naerme sig Basalten 

 deels vor Tids Lavaarter. I Val del Bove seer man alle 



