374 



knyttet til et eneste Organ, nemlig til Knoppen, og ind- 

 skraenkes endnu mere derved, at Knoppen hos de aller- 

 fleste Planter kun fremtraeder paa et bestemt Sted, nemlig 

 i Bladhjernet. I praktisk Henseende udever dette imidlertid 

 ingen Indflydelse, thi Blomsterplanterne ere saa rigelig ud- 

 styrede med Blade, der ledsages af Knopper, at Knop- 

 formeringen her faaer et ligesaa stort Raaderum, som Celle- 

 formeringen havde hos de lavere Planter. Da Formeringen 

 ved Knoppen spiller en saa vigtig Rolle i Planteriget, be- 

 tragtes denne af Mange som et Formeringsorgan ligesom 

 Freet, eller med andre Ord Knopformeringen ansees ikke 

 for en Deling af Moderplanten. Imod denne Anskuelse 

 strider imidlertid den Omstaendighed , at Knopindividerne 

 ikke kunne udvikle sig med Frihed, men, som vi senere 

 skulle see, ere besvserede med de samme individuelle 

 Tilfaeldigheder, der findes hos Moderplanten. - - Knopfor- 

 meringen kan udferes ved Stik linger, ved Aflaeggere 

 og ved Podning. 



Stiklinger. 



Af enhver Knop kan der udvikles en Plante. I Praxis 

 afbaenger den nye Plantes Varighed deraf, om Roddan- 

 Fig. 1. nelsen finder Sted, og da R0dderne ikke gjerne 

 udskyde fra selve Knoppen, men hellere fra den 

 Staengel, som baerer Knoppen, tages denne saed- 

 vanlig med. En saadan Green kaldes en S tiki ill g; 

 hos de allerfleste Planter, isaer de urteagtige, 

 udskyde Traevleradderne med Letbed, idet der 

 nemlig fra Karbundterne paa den Deel af Staen- 

 gelen, som er under Jorden, danner sig smaa kegleformige 

 Rodknopper, der efterhaanden udvoxe til virkelige Traevle- 

 r0dder. Det er Troen herpaa, som bevaeger Alverden 



