385 



idet Podeqvisten naeres af Grundstammens*) Redder. Pod- 

 ningen kan udferes paa mange forskjellige Maader, men 

 disse falde naturlig i tre Afdelinger: Podning 1) ved 

 Copulation, 2) ved Grene og 3) ved Knopper. 



Hvad der charakteriserer Copulation en er, at Pode- 

 qvisten ferst skilles fra sin Plante, naar den er fuldkommen 

 sammenvoxen med Grundstammen. Denne Methode, der er 

 meget gammel, er laert af Naturen, thi det handes under- 

 tiden, naar to Traeer staae hinanden saa naer, at deres 

 Grene, paavirkede af Vinden, gnide mod hinanden, saa at 

 Barken afgnides, og naar der nu felger roligt Veir, kunne 

 Grenene sammenvoxe og gjensidig naere hinanden. Ikke 

 aleneGrenene men ogsaaR0dderne kunne copuleres; i Schle- 

 siens Naaleskove iagttog saaledes Goppert, at afkappede 

 Naalestammer (der som bekjendt aldrig gj0re Rodskud) voxede 

 i Omfang, og ved neiere Undersogelse viste det sig da, at den 

 afkappede Stammes Rod var sammenvoxen med Roden af 

 et naerstaaende Tra, og at dette altsaa ikke alene merede 

 sig selv, men ogsaa den afkappede Stamme, saa at denne 

 kunde vedblive at voxe. Det er ikke sjelden, at de fossile 

 Mosefyr i vore Tervemoser indbyrdes ere sammenvoxede 

 med deres Rodgrene; det kan man f. Ex. see paa 

 de Fyrreskud, som ere komne for Dagen ved Randen af 

 Gurrese. 



Ved at copulere Grene uden at afskjaere dem, kan 

 man danne levende Haekker af stor Tattled. Ligeledes kan 

 Copulationen anvendes for at tilfere Frugterne mere Naering ; 

 dette udfores saaledes, at om Sommeren, naar Frugten 



*) Den Stamme, hvori Podestammen saettes, kaldes Grundstammen 

 eller Vildstammen, forsaavidt som den foraedles o: giver Frugt 

 eller Blomst af en bestemt Beskaffenhed. 



