386 



allerede er temmelig stor, udvaelges en nserstaaende, ung, 

 kraftig Green, som copuleres med Frugtgrenen, hvorpaa 

 dens Spids afknibes. En saadan Green traekker mere 

 Naeringssaft til Frugten, der som Falge heraf bliver sterre. 

 Podning ved Grene. Podegrenens nedre Deel 

 bliver tildannet saaledes, at den passer ind i en i Grund- 

 stammen dannet Spalte (Fig. 9). Man benytter flere Methoder, 

 Fig. 9. idet man enten kan indsaette Pode- 



qvisten i Siden af Grundstammen 

 eller paa dens Top, og i sidsteTilfaelde 

 kanPodegrenen atter enten indsaettes 

 alene i Barken, eller ogsaa kan den 

 i Grundstammen dannede Spalte 

 gaae igjennem en st0rre eller 

 mindre Deel af Vedet. I Reglen 

 anvendes alene de traeagtige Grene, 

 men i nogle Tilfaelde, f. Ex. hos 

 Naaletraeerne, gaaer det bedre, naar 

 man tager det grenne, endnu urte- 

 agtige Skud. I Reglen poder man paa Stammen eller dens 

 Grene, men man kan ogsaa pode paa Roden. Podning 

 maa udferes, f0rend Saftstigningen er begyndt i Traeet, 

 altsaa hos os mod Slutningen af Vinteren. 



Podning ved Knopper eller Okulering bestaaer 

 deri, at man istedetfor at tage hele Grenen kun tager et 

 vedhaengende Barkstykke, som paasaettes Grundstammen, 

 af hvilken man bar borttaget et tilsvarende Stykke Bark*), 

 og derefter ombindes med Bastbaand. Da Sliimlagene be- 

 r0re hinanden, skeer Sammenvoxningen i kort Tid. Det 



*) Efter Gartnerbegerne skulde man antage, at det var en heel Kunst 

 at pode, og at her er mange Regler, som neie maae iagttages, 

 men naar man f0rst selv 0ver den, kommer man snart til den 



