394 



Troen paa en saadan Indflydelse af Grundstammen 

 paa Podeqvisten er forresten en almindelig Vildfarelse, 

 som vi traeffe allerede hos de Gamle og kunne forfelge 

 lige til den nyeste Tid; i sin raaeste Form fremtraeder 

 den hos Plinius, der blandt Blommesorterne omtaler 

 INoddeblommen, som opstaaet derved, at man bar 

 podet Blommetraeet paa Hasselen, og dernaest fortaeller, at 

 man i Spanien bar begyndt at tillaegge jEbleblommer paa 

 samme Maade. Efter Palladius kunne ^Ebler, Paerer, Ka- 

 stanier og Valnedder podes paa Grundstammer af Slaaen- 

 torn, Piil, Platan og Ask, hvilket bevirkede, at Frugterne 

 sildigere modnedes og smagte efter Grundstammen. I 

 vor Tid fremtraeder denne Vildfarelse i en mildere Form; 

 det hedder saaledes, at Paeren podet paa Hvidtjern skulde 

 faae en bittrere Smag; ligeledes bar jeg h0rt paa Als, at 

 naar Graastenen podes paa de r0de Krigsaebler, antager 

 Frugten en mere red Teint end ellers. At Grundstammen 

 0ver en saadan Indflydelse paa Podeqvistens Qvalitet, maa 

 benaegtes, hvorimod vi elter den Afhaengighed af Grund- 

 stammen, hvori Podeqvisten i physisk Henseende er stillet, 

 meget godt kunne indr0mme, at Frugten i Fylde og i sin 

 fuldstaendige Udvikling er afhaengig af Grundstammen. Som 

 Beviis for den Indflydelse, som Grundstammen skulfeeve 

 paa Podeqvistens Qvalitet, bar man anf0rt den Forander- 

 lighed, som nogle podede Traeer med spaettede Blade ere 

 underkastede. Reglen er, at ingen Forandring finder Stetl ; 

 naar saaledes Christtornen med spaettede Blade podes 

 paa den almindelige Christtorn, bevarer den sine spaettede 

 Blade ; men hos Elmen med spaettede Blade bar jeg seet Skud, 

 hvis Blade lignede flovedarten, hvortil Grundstammen hen- 

 h0rte; dette Phaenomen, som ikke skal vaere sjeldent, bar 

 man undertiden forklaret saaledes, at det er Grundstammen, 



