412 



Som tydelige Vink om, at denne Anskuelse er den 

 rigtige, kan anferes: 



1) At ligesom man i Skovdyrkning ikke anvender Knop- 

 formeringen , men i Reglen dyrker lutter Fretraeer, 

 saaledes overgaae disse baade i Sundhed og i Levetid 

 Frugttrseerne. 



2) At overalt, hvor Dyrkerne have vaeret trykkede af 

 den Sygelighed, hvoraf deres Frugttrseer have vaeret 

 plagede, have Stemmer ladet sig here, der udtalte, 

 at Frelsen maatte komme fra Fr0et, at man altsaa 

 nu og da maatte gjenoptage Freformeringen, naar man 

 vilde gjengive Traeerne deres gamle Sundhed. 



Det har saaledes laenge vaeret anerkjendt, at det vilde 

 Oliventrae (som ikke er podet) i Sundhed og Kraft 

 langt overgaaer det dyrkede (som er podet). Galesio*) 

 fortaeller, at Appelsintraeerne ved Finale netop der- 

 for ere bedre end andetsteds paa den liguriske Kyst, 

 fordi de ikke ere podede. Med Hensyn til Morbaer- 

 trseet er det' en anerkjendt Sag, at det vilde (det ikke 

 podede) Traees Blade afgive en meget sundere F0de for 

 Silkeormen end Bladene af de podede Traeer, hvorfor man 

 har tilraadet Dyrkningen af Frotraeer, skjondt disse ikke 

 udvikle en saadan Bladmaengde som de podede Traeer. 



Endelig med Hensyn til vore Frugttraeer er det en 

 bekjendt Sag, at Knight i England og van Mons i Belgien 

 have gjort Epoke i Pomologiens Historic ved at gjenoptage 

 Freformeringen. At man ad denne Vei faaer sunde Traeer 

 og undertiden gode Frugter ere forresten langt mere kjendt af 

 Frugttraedyrkerne, end man i Almindelighed troer, endogsaa 

 her fra Norden kan man samle Vidnesbyrd fra Maend, som 



*) Traite des Citrus, 358. 



