413 



hylde denne Anskuelse. Det hedder saaledes hos Vothmann *) 

 Den simpleste, aeldste og naturligste Maade at op- 

 elske Frugttraeer paa er at laegge fuldkomne Kjerner af gode 

 Traefrugtsorter og af de deraf opvoxende vilde Stammer 

 at uds0ge dem, der have de st0rste Blade, de tykkeste 

 Grene og faa eller ingen Pigge, eller hvis hele Vaext over- 

 hovedet bar det fineste og aedleste Udseende, paa 

 denne Maade erholder man ofte ganske nye, sjeldne og 

 skj0nne, men ogsaa mange slette Traefrugtsorter . 



Theilmann i den norske Tra3frugtskole siger om de 

 JEbler, der ere avlede af Fr0traeer: jeg bar ikke fundet 

 en eneste Sort JSbler blandt mine saa ringe som de 

 sletteste, der tilferes os fra Danmark og saelges i dyre 

 Domme, mange Arter vilde vaere bait agtede hos Ud- 

 laendinge, hvis de vare kjendte. 



I f j o r har Gartner B e n t z i e n hos os udtalt sig i samme 

 Reining: At faae ivaerksat en saa stor Revolution**) er 

 det en langt senere Tid forbeholdt, men den vil komme 

 ligesaa sikkert, som det ostindiske Compagni vil komme 

 til at ophere med det Regimente, det har fert i Indien. 

 Det tilfeies imidlertid, at podede Traeer endnu ville blive 

 plantede i mange Aar***). 



*) Vothmann : Laerebog i Havedyrkningen, oversat paa Dansk. S. 196 . 



**) Talen er om at dyrke Fr0traeer istedetfor podede Traeer. 



***) Dansk Haugetidende, 1858, Nr. 10. Forfatteren felger her engelske 

 Skribenter, men bans senere Artikler om denne Gjenstand synes 

 ikke at vidne om den samme Tro paa Fretraeernes Fortrinlighed 

 fremfor de podede Traeer, og ban finder heri Medhold hos tydske 

 Pomologer; men mig forekommer det, at disse egentlig kun kjende 

 til Frugtsorterne , men ere uvidende om Traeernes Physiologie. 

 Vist er det, at de staae langt under Knigth og van Mons. 

 Forresten er det maerkeligt, at dette Spergsmaal saa godt som ikke 

 er bleven behandlet af Videnskaben i Tydskland, saaledes som 

 Tilfaelde har vaeret i England. 



