417 



linie er ridset. I en passende Afstand herfra opstilles en 

 Glaslindse og laengere borte en hvid Skjaerm, hvorpaa 

 det lyse Billede af B01gelinien kan tegne sig. Man vil 

 nu ved Opmaaling af denne Figur let kunne overbevise 

 sig om, at de smaa Svingninger vare gaaede for sig 

 netop paa samme Maade, som smaa Svingninger af et 

 Pendul, og altsaa saaledes, som Theorien havde forud- 

 sagt det. 



Dette er Methoden, men den kan anvendes paa 

 mangfoldige andre Maader, naar man naermere vil studere 

 Lydsvingningernes Natur. Man anstryge f. Ex. en Stemme- 

 gaffel saaledes, at den giver to forskjellige Toner paa 

 engang, noget man ved lidt Ovelse let kan opnaae. Dens 

 ene Green er forsynet med den omtalte Spids, som man 

 lader skrive paa den svaertede Glasplade: Linien vil da 

 vise sig at vaere en dobbelt Belgelinie, saaledes beskaffen, 

 at, naar man taenker sig den ene Slags B01ger rettet 

 ud, der da vil blive en ganske regelmaessig Bolgelinie 

 tilbage. De to Slags Svingninger ere altsaa foregaaede 

 aldeles uafhaengig af hinanden, den ene bar aldeles ikke 

 forstyrret den anden. Det er det samme Resultat, Mathe- 

 matiken ogsaa er kommen til i sin Saetning om de smaa 

 Svingningers Coexistens. 



Et andet Forseg viser os det Samme. En qvadratisk 

 Plade kan anstryges saaledes, at den giver sin Grund- 

 tone, og ved paastreet Sand den tilsvarende Klangfigur, 

 som er et Kors gjennem Midtpunktet parallel med Siderae ; 

 og den kan anstryges saaledes, at den giver Qvinten til 

 denne Grundtone: Klangfiguren er da et Kors gjennem 

 Midtpunktet og Hjernerne. Pladen kan endelig anstryges 

 saaledes, at den giver begge Toner paa engang; intet 

 Punkt af Pladen er da ganske i Hvile, og der vil derfor 



