366 



De forraade imidlertid deres Naervaerelse ved de chemiske 

 Virkninger, som de formaae at indlede, hvilken Egenskab 

 de dog dele med de violette Straaler. Chlorselvet bliver 

 derfor sort i Farvebilledets uolette Stribe, hvorimod den 

 gule og gulrede naesten ikke frembringer nogen Forandring 

 paa del. Paa hiin Side af de ved deres svageBrydning ud- 

 maerkede r0de Straaler paaviser Varmemaaleren igjen nogle, 

 hvis Brydning er endnu svagere, og som ligesom hine paa 

 den anden Side af de violette kun indirekte robe 0iet. deres 

 Tilstedevaerelse ; paa Grund af deres Indvirkning paa Varme- 

 maaleren ere de bekjendte under Navn af de usynlige 

 Varmestraaler. Draper, som barer til den forreste Raekke 

 af de Maend, der haevde Amerikas videnskabelige Haeder, 

 har ved omhyggelige Fors0g bevist, at Kulsyrens Decom- 

 position ved Planterne kun gaaer for sig under de lysende 

 Straalers Indvirkning. Hverken de chemiske Straaler eller 

 Varmestraalerne ere i Stand til i mindste Maade at fremme 

 Planternes Ernaering. 



llermed stemmer det ogsaa, at naar Solen er skjult 

 af Skyer, gaaer Planternes Iltudvikling kun langsomt for 

 sig, ja naar Sollyset er aldeles borte, indtraeder den om- 

 vendte Virkning. Om Natten og under Solformerkelser 

 optage Planterne lit og udaande Kulsyre! Allerede i Tus- 

 morket standser Ernaeringen, og naar Varmen ikke aftager 

 altfor meget, iagttager man endog i Skyggen en Udvikling 

 af Kulsyre, der er saameget livligere, jo rigere de grenne 

 Plantedele ere paa aeggehvideagtige Stoffer. Orenne Frugter 

 udskille saaledes i Merke mere Kulsyre end grenne Blade. 



Dette gjensidige Forhold mellem Planteriget og Luft- 

 havet traeder ogsaa frem paa en meget tydelig og laererig 

 Maade, naar en Plante deer af Suit, fordi den i et ind- 

 skraenket Rum maa udholde Lysets Indflydelse. Den op- 



