367 



tager da om Dagen den Kulsyre, som den selv udaander 

 om Natten, og om Natten tiltusker den sig lit for Kulsyre, 

 der Dagen efter alter bliver optaget og dekomponeret i 

 Lyset. Det gaaer med Planten som med hungrende Dyr, 

 hvis Dlod fades af deres eget Kj0d, hvorfor de planteaedende 

 Dyrs Udsondringer under saadanne Forhold komme til at 

 ligne Rovdyrenes*). Den frister kun en kummerlig Til- 

 vaerelse ved saaledes at optage sine egne Udsondrings- 

 produkter blandt sine granne Dele. Vaexten herer op og 

 dermed selve Livet; den kan kun finde Sted i Lyset under 

 uhindret Tilf0rsel af Luft; uden denne kvaeles Dyret og 

 Planten gaaer ud. Varmen kan ikke erstatte Lyset. I det 

 h0ie Norden modner derimod den solklare Midnat Kornet, 

 hvortil Solvarmen, underst0ttet af det korte Dagslys, ikke 

 vilde vaere tilstraekkelig. 



Blomster, Blade og Frugter ere altsaa Luftens og Lysets 

 B0rn. Og naar de straale i deres Farvepragt, naar deres 

 sede Duft vaekker det Digtersind, der slumrer i hvert et 

 Menneskehjerte, saa er det igjen Lyset, hvem Farven og 

 Vellugten skyldes. I den m0rke Kjaelder faae Planterne 

 Blegsot, fordi det gr0nne Farvestof kun kan danne sig i 

 Lyset, og da Bladgr0ntet altid er ledsaget afVox, der kun 

 indebolder lidt lit, er det sandsynligt, at Planterne, som 

 Mulder siger, ikke udaande lit, fordi de ere gr0nne, men 

 idet de blive gr0nne. De flygtige Olier, som danne de 

 lugtende Stoffer, udvikle derimod kun deres Duft, idet de 

 forbinde sig med lit, og deres Tiltrakning til dette Stof 

 tager til i Lyset. Derfor virker en Blomsterbave mere 

 eller mindre paa vor Lugtesands, eftersom den paavirkes 

 svagere eller staerkere af Lyset, og mangen Plante, som i 



*) De planteaedende Dyrs Urin er i Region alkalisk, Rovdyrenes suur. 



