424 



jevn Hastighed, men det ene dobbelt saa hurtigt, som 

 det andet, saaledes at, medens de begge begynde med 

 0, det ene er kommet til 2, medens det andet forst er 

 kommet til 1 o. s. v. Er det Figuren for Qvinten, man 

 vil construere, maa man lade de to Punkters Hastigheder 

 forholde sig som 2 til 3; er det Unisonen, skulle Hastig- 

 hederne vaere lige, men man maa da ikke lade de to 

 Punkter begynde deres Bevsegelse fra samme Udgangs- 

 punkt, hvilket iovrigt heller ikke er nedvendigt i de andre 

 Tilfaelde. Figurerne blive forskjellige uden dog at tabe 

 deres egentlige Charakteer, eftersom man ved Construk- 

 tionen lader hvert af de to Punkter begynde paa det ene 

 eller det andet Sted af Cirklen; dette svarer til den For- 

 skjel, som ogsaa Forsaget giver, og som er afhaengig af 

 den tilfaeldige Tidsforskjel, der er bleven mellem Be- 

 gyndelsen af to samtidige Svingninger. 



Sammenligne vi de to omtalte Methoder for Frem- 

 stillingen af faste Legemers Tonesvingninger, vil man 

 see, at hver bar sine Fortrin og sine Mangier. I den 

 forste Methode udfere Svingningerne det mechaniske 

 Arbeide at tegne sig selv paa Glaspladen; de hindres der- 

 ved noget i deres frie Bevaegelse, hvorfor Metboden ved 

 meget svage Svingninger slet ikke vilde kunne anvendes. 

 Denne Feil er undgaaet i den anden Methode, da Speilet, 

 som man paahefter det svingende Legeme, let kan gjeres 

 saa lille og saa let, at det ikke kan vaere til Hinder for 

 Bevaegelsen. Paa den anden Side giver den forste Me- 

 thode varige Billeder; den fastholder for bestandig den 

 flygtige Lyd, ligesom Photographien Lyset, og om man end 

 kan taenke sig Muligheden af ogsaa at kunne fastholde 

 de hurtige Bevaegelser af det lysende Punkt, som frem- 

 bringes paa Skjaermen ved et enkelt Legemes Svingninger, 



