426 



Spidsen hindres for meget i sin frie Bevaegelse ved det Ar- 

 beide, den skal udfore, nemlig at skrive paa Glaspladen. Om 

 man vil vaere heldigere ved at prove den and en Methode, 

 maa Fremtiden vise, men i al Fald tor man endnu ingen- 

 lunde betragte Sagen som opgivet. 



Gaae vi atter tilbage og felge deu nyere Tids Be- 

 stnebelser for at studere Lydsvingningernes Natur ex- 

 perimentalt, da traeffe vi paa et Forseg, hvor man paa 

 en heel anden Maade bar ladet Lyset forklare Lydsving- 

 ningernes Egenskaber. Forseget gaaer ud paa direkte at 

 vise, hvorvidt Lyden i faste Legemer er ledsaget af 

 Sammentrykninger og Udvidelser i den svingende Masse, 

 eller ikke, og det laser denne Opgave , hvad man forud 

 naesten skulde ansee for en Umuiighed , paa den meest 

 overraskende Maade. 



Men da vi maae have noget Kjendskab saavel til 

 Lydens som til Lysets Theori for at forstaae dette For- 

 s0g, ville vi benytte Anledningen til at gjennemgaae farst 

 Grundprinciperne i disse Theorier. De kunne opfattes 

 begge som en eneste, nemlig som Theorien om de smaa, 

 hurtige Bevaegelser i et elastisk Legemes Indre. Men 

 medens dette elastiske Legeme for Lydens Vedkommende 

 kan vaere et hvilketsomhelst af alle de Legemer, vi kjende 

 og sandse, saa er det, naar dets Svingninger skulle vaere 

 Lys og ikke Lyd, noget Andet: det er da et elastisk 

 Noget, som opfylder det tomme Hum og gjennerntreenger 

 Legemerne, et hypothetisk Stof, vi ellers ikke kjende og 

 ikke direkte sandse, det er hvis et Navn kan gjore 

 Sagen klarere -- ^Etheren. 



Naar en lille Deel af et elastisk Legeme, som vi 

 ville taenke os ubegraendset, suites lidt i Bevaegelse, vil 

 den hurtigt paa Grund af Elasliciteten vende tilbage til 



