427 



sin oprindelige Plads og blive der. Men Bevaegelsen bar 

 mi meddeelt sig til de omgivende Dele; taenke vi os en 

 ret Linie dragen gjennem den f0rste ud i Rummet, saa 

 ville efterhaanden alle paafolgende Punkter i denne Linie 

 komme i Bevaegelse og derefter igjen i fuldkommen Hvile. 

 Efter eet Sekunds Forl0b bar Bevaegelsen saaledes for- 

 plantet sig videre et vist Stykke hen ad Linien. Dette 

 Stykke er Forplantelseshastigheden af Bevaegelsen ; den er 

 i Luften 1100 Fod omtrent, i ^Etheren 42000 Miil. 



Theorien paaviser fremdeles en meget maerkelig Egen- 

 skab ved Bevaegelserne eller Svingningerne af Delene i 

 den omtalte Linie, som altsaa er den Retning, hvori Be- 

 vaegelsen forplanter sig videre, at de nemlig ikke kunne 

 gaae for sig i alle Retninger, men kun enten i Retning 

 af Linien eller lodret derpaa. Den f0rste Slags Sving- 

 ninger maa nemlig altid vaere ledsaget af Sammen- 

 trykning og Udvidelse af det elastiske Legeme og derfor 

 forplante sig med en sterre Hastighed, end den anden 

 Slags Svingninger, som gaae for sig uden Forandring af 

 det elastiske Legemes Taethed. I et fuldkomment flydende 

 Legeme kunne disse sidste slet ikke existere, derimod 

 vel i faste Legemer, og som Erfaringen viser ogsaa i 

 jEtheren, ja de ere endog de eneste i ^Etheren, vi kunne 

 sandse, og vi sandse dem som Lys. De ^Ethersving- 

 ninger, der gaae i Bevaegelsens Forplantelsesretning, det 

 vil sige i Lysstraalens Retning, maae vel existere og 

 maae endog ofte danne sig ved en Forandring af Lys- 

 straalens Retning, men vi sandse dem ikke, formodentlig 

 paa Grund af, at Svingningerne blive umaTkelig smaa ved 

 den overordentlige Hastighed, hvormed de forplante .sig 

 videre, en Hastighed, der maa vaere endnu mangfoldige 

 Gange sterre, end Lysets. 



