94 



derhandlingar med Tilly. Om detta af ett ringa antal radsherrar 

 egenmaktigt fattade beslut erh&ll von Guericke uppdrag att underratta 

 Falkenberg samt att tillika g5ra honom uppmarksam pa fiendens fram- 

 steg utanfor Neuwerk. Falkenberg svarade skriftligen att borgniasta- 

 ren ej utan hans vetskap mande vidtaga nagon atgard hos den fiendt- 

 liga befalhafvaren , utan foljande morgon kl. 4 sammankalla radet, pa 

 det man gemensamt matte ofverenskomma om de ifragavarande under- 

 handlingarna. 



Imellertid spridde sig ryktet om Gustaf Adolfs annalkande. Tilly 

 hade vid underrattelsen om hans framryckande mot Elben aterkallat 

 sitt vid Dessauerbryggan och annorstades der i trakten forlagda krigs- 

 folk, hvarigenom for Gustaf Adolf vagen till Magdeburg stod oppen, 

 om Kur-Sachsen, sasora Tilly befarade, gjorde gemensam sak med 

 konungen. Den 19:de om eftermiddagen upphorde oformodadt elden fran 

 de belagrandes batterier, och fran staden sag man till och med, huru- 

 ledes fran ett af dem kanonerna bortfordes. I Magdeburg ansag man 

 detta sasoni ett forebud till belagringsharens uppbrott och stadens snart 

 stundande raddning. I sjelfva verket synes det oss ej osannolikt, att 

 Tilly, vid underrattelsen om Gustaf Adolfs annalkande, varit betankt 

 pa belagringens upphafvande for att i en saker stallning afbida de 

 fran Italien vantade forstarkningarna ; och man kan i var tanke ej 

 billigtvis forebra den forsigtige faltherren, om han tvekade att for ett 

 nederlag blottstalla den enda har, med hvilken man annu kunde vanta 

 att gora Gustaf Adolf nagot kraftigare motstand, och vid hvilken der- 

 fore kejsarens och hela det katolska Tysklands alia forhoppningar 

 voro fastade. Men a andra sidan var det ock pakostande att efter 

 sa stora anstrangningar nodgas ofvergifva belagringen af en stad, hvars 

 besittning for bada de krigforaude partierna var af en sa stor och 

 oberaknelig vigt. Ty lyckades det Gustaf Adolf att radda densamma, 

 sa hade han i den en fast stodjepunkt for sitt vidare framtrangande 

 pa andra sidan Elben; hvaremot de kejserlige, om de kommo i be- 

 sittuing af Magdeburg derifran kunde vanda sina vapen at hvad sida 

 de behagade samt halla bade Sachsen och Brandenburg i schack. 

 Men afven detta allt oafsedt, sa maste Magdeburgs ode magtigt in- 

 verka pa de ofriga protestanternas sinnesstamning, hvilket isynnerhet 

 under davarande torhallanden ej var af ringa vigt. I alia handelser 

 var det angelaget, att ett hastigt beslut fattades, ty da Gustaf Adolf 

 hvarje ogonblick kunde intraffa, sa hade man knappast nagot annat 

 val an att upphat'va belagringen, eller ock foretaga en stormning, sa 

 vida staden ej snart antog den af Tilly foreslagna kapitulationen : Det 



