86 



magtiga pig staden innan Gustaf Adolf hunno konima den till und- 

 sattning. De bada protestantiske kurfurstarnes tr&ngbrtftade och 

 fingsligt fb'rsigtiga politik, som for att ickc afventyra nagot, i sin kort- 

 synthet satte allt pa, spel, kom harvid Tilly val till pass och afgjor- 

 de inom kort den olyckliga stadens ode. 



Medan Gustaf Adolf uppehb'll sig i Landsberg aterkom till honom 

 den a hans vagnar till Leipzigerkonventet affardade doktor Chemnitz, 

 medfbrande underrattelsen om de pa konventet fattade besluten jemte 

 ett bref till konungen fran kurfursten af Sachsen, hvari denne pa ett 

 vanligt men afbojande satt besvarade konungens anbud att bista de 

 evangeliske, om de med honom forbundo sig '). Deremot skyndade 

 kurfursten af Brandenburg, hos hvilken kejsaren kort fb'rut besviirat 

 sig ofver de i kurfurstens land for svensk rakning anstallda varfnin- 

 garne a ), och som nu afven uppskramdes genom underrattelsen orn 

 Tillys tag inat Mark , att till Gustaf Adolf affarda en beskickning for 

 att anmoda honom om bistand samt en svensk hesattnings inlaggan- 

 de i det af Tilly hotade Berlin, da kurfursten forklarade sig benagen 

 att med konungen inga ett forbund efter forebilden af det pommerska. 

 Men harvid g.jorde Gustaf Adolf till oeftergifligt vilkor, att ban till 

 sin sakerhet skulle f t a inlagga svensk besattning i Kiistrin, en fordran, 

 som kurfursten oaktadt konungens entragna fb'resta'llningar annu icke 

 kunde formas att bifalla. Om dessa fb'rhandlingar skrifver sekretera- 

 ren Grubbe i sin relation af den 5 Maj (g. st.) 1631 : "Sedan nu 

 vissa tidningar inkommo att Tilly var vander tillbaka och hade starkt 

 belagrat Magdeburg, och K. M. dadan om hastig succurs blef anmo- 

 dad, hafver K. M. latit samla hela armeen vid Kiistrin och Frank- 

 furt; och efter K. M. intet hafver kunnat erhalla till dess sakerhet 

 (ehuru ofta derom ock ar blifvit solliciteradt) Kiistrinska passet, utan 

 kurfursten hafver alltid velat contentera K. M. med en skriftlig fb'r- 

 sakring, och dock ej var obenagen sig med K. M. efter det pommer- 



1) Grubbcs relation af den 18 April g. st. 1631. Jcrnf. ofvan s. 78 noten. 



2) I en skrifvelse dat. d. 26 Mars 1631 sOkte kurfurstcn rattfardiga sig liiirutinnan 

 samt npprepade tillika sina ffirra klngomal Ofver de olidliga krigspressurerna. Hilrpa 

 svarade kejsaren med en skrifvelse (dat. Wien d. 9 April), hvari ban med anledning 

 af den fran sakert hall honom tillhandakomna underrattelsen, att svcnskame besatt 

 passet Driessen (vid Wartha, Oster om Landsberg), alvarligrn fiirmnnadc knrfurstcn 

 att battre forsvara sina pass. F6r ofrigt bctygadc kejsaren anyo .in lillig.a astundan, 

 att freden i riket matte aterstallas, men sadc sig lemna derhan. hiiruvida riitta viigcn 

 dcrtill vorc, det hans och rikpfs fiende tillstaddcs att r libere ohnc alle schew" varfva 



( krigsfolk pi tysk botten och utan motstand bemagtiga sig det ena passet efter det 

 andra. (Statsark. i ^Yien.) 



