85 



Kursachsen och det i Leipzig forsamlade konventet som det af inre 

 partier sb'ndrade Magdeburg, der en del af borgerskapet tyckes hafva 

 statt i hemliga fb'rbindelser med de kejserlige. "Hvart han [Tilly] 

 nu intenderar," skrifver Grubbe i sin relation af den 28 Mars (g. st.), 

 "det kan man intet an for visst veta ; men sa ar befruktandes , att han 

 aktar med force attaquera Magdeburg, hvilken stads constitution icke 

 ar den basta. Ty andock der ar pa ingenting, undantagandes fourage, 

 nagon stor mangel; tillforseln ofver Elben annu sakert sker ur Sach- 

 sen, heist sedan hofmarskalken (Falkenberg] nyligen tog fienden en 

 brygga af, som den begynte sla pa en mil nar Magdeburg, derigenom 

 han j hofmarskalken | ar blifven Werder i Elben nagra mils vag mag- 

 tig, hvilka han ock hafver latit besatta; vidare ar ock garnisonen 

 nogsamt forstarkt till omkring 4000 man, och kommer an dagligen 

 mer folk in: Sa ar likval i staden stor oenighet, och af leda vid blo- 

 queringen delar sig borgerskapet i 3 factioner. En del ar constant 

 och vill halla sig till K. M. och vanta K. M:ts succurs, ehvad de ock 

 utsta maste; En del se pa kurfursten af Sachsen och ville gerna sla 

 sig till hans hagn och de evangeliske furstarne: En del urgera att man 

 sig kejsaren skall accommodera, och gifva sig under hans devotion. I 

 ett sadant stadens tillstand hafver Tilly sin marche magta ting pa- 

 skyndat. Men hvar han slar andteligen till, hafve vi, som forbemaldt 

 ar, annu ingen visshet. En part mena, han nalkas derfore Leipzig, 

 att han deras consilia vill turbera, och om nagot af dem forehades, 

 det tidigt opprimera. En part mena, att han ock vill hindra kurfur- 

 fursten af Sachsen att kunna antaga sig Magdeburg, hvartill manga 

 mena honom vara inclinerad och mycket solliciteras. Men hvad and- 

 teligen harpa foljer, gifver tiden" '). 



Imellertid ryckte Tilly fram mot Magdeburg, der han fo'renade 

 sig med den har, som under Pappenheim och grefve "Wolf af Mans- 

 feld belagrade staden. Flera af dess utanverk voro redan erofrade, da 

 Tilly, vid underrattelsen att Frankfurt vid Oder hotades af Gustaf 

 Adolf, hastigt brot upp for att undsatta denna stad och, till kurfur- 

 stens af Brandenburg stora bestortning, tog sin vag inat Mark, der 

 Berlin derigenom hotades. Men redan i Jiiterbock mottes Tilly aftid- 

 ningen om Frankfurts erofring af svenskarne, och da dessa afven.vid 

 Kiistrin, der de forskansat sig, sparrade honom vagen, saint han sa- 

 lunda blott pa en lang omvag genom Schlesien kunde narma sig 

 Gustaf Adolf, sa atervande han till Magdeburg for att om mojligt be- 



I) Ofta anf. ,,Arkiv.", s. 725. 



