84 



sasom vi redan namnt, blef Gustaf Adolf for den gangen nOdsakad att 

 iippL'ifva sitt anslag mot Mechlenburg; och sli Hinge icke blott hela 

 detta land tillika med de vigtiga hamnarne Rostock och Wismar, utan 

 afven Greiffswald, Demmin och andra orter i Vor-Pommern annu voro 

 i de kejserliges hander, ansag han ej radligt att foretaga ett tag till 

 Magdeburg, hvilket imellertid, genom borgerskapets genstrafvighet att 

 i staden emottaga och proviantera det af administratorn varfvade krigs- 

 folket, smart borjade komma i en brydsara bela'genhet. Ty da admi- 

 nistratorn derigenom sag sig nodsakad att, mot Gustaf Adolfs rad, fb'r- 

 liigga det nyvarfvade manskapet pa spridda orter i den kringliggande 

 trakten, sa blef det latt for de kejserliga att ofverrumpla och skingra 

 det samt derefter fortskrida till Magdeburgs blokering. Gustaf Adolf 

 a sin sida unigicks fortfarande med tanken att undsatta staden, och 

 harmed sammanhangde tvifvelsutan hans ofvannamnda tag till Vor- 

 Pommern i Februari 1631. Omedelbart efter erofringen af Demmin 

 och de ofriga orterna vid den mechlenburgska gransen skref han (fran 

 Stettin den V n Mars 1631) till rikskansleren: "Efter Wi nu [under 

 vintern] foga hopp hafva kunna nagot vidare emot fienden att forratta, 

 sa akte "Wi skona folket och lata det refrichera sig till sommaren, 

 da Wi formene att lemna bar i Hinter-Pommern, antingen en eller 

 tva armeer, sasom lagenheten det kan medgifva, att maintenera Odern 

 och de Pommerska passen , sasom ock efter tid och tillfalle att nalkas 

 Schlesien och incumbera fienden pa den sidan. Men Wi sjelfve halla 

 fore, att Wi med den storsta armeen Wart fiidernesland ingen b.attre 

 tjenst gora kunne, an hvar Wi sjosidan fulleligen rensa, Oss Rostock 

 och Wismar tillika med Mechlenburg bemagtiga och sedan kunde fa 

 tillfa'lle att impatronera Oss Elben, secundera Magdeburg och bringa 

 stiiderna Liibeck och Hamburg i War devotion. Sadant att stalla i 

 verket, ar af noden, att Wi i sommar ju forr desto heldre Rostock 

 och sedan Wismar belagra" '). Tvifvelsutan var det konungens plan 

 att der forena sig med det fran England vantade krigsfolket under 

 Hamilton och sedan, efter de bada namnda stadernas erofring, draga 

 Elfcen uppat for att befria Magdeburg. Men det var sannolikt for att 

 torekomma alia sadane planer som Tilly i Februari foretog sitt ofvan- 

 namnde tag till Elben och Neu-Brandenburg, efter hvars erofring han 

 atervande till Havelberg, hvarifran han pa samma gang hotade saval 



lig 6fver, att Gustnf Adolf cj kom honom till undsattning, och var nog obetanksani 

 att Oppet yttra sitt mi.- nujr. Hilrigcnom gaf han naturligtvis n&ring at oron oeli par- 

 tisondringarae bland Mngdcburgs borgorsk:!]). So CJfrorcr, a. st. s. 622. 

 1 S Hiifonlc Arkiv f. nvcnska krigi-ns bi.st. :i. >r. s. :jr>5. 



