79 



med en betydlig krigsstyrka uppbrutit fran Frankfurt vid Oder och 

 forst langsamt afvikit at venster till Brandenburg vid Havel, sanno. 

 likt for att pa samma gang imponera pa den i Tillys ogon misstankte 

 kurfursten af Brandenburg saint sparra Gustaf Adolf vagen till Mag- 

 deburg '). Derpa vande han sig rakt mot norr, tvifvelsutan for att 

 hejda Gustaf Adolfs vidare framsteg samt tranga honom tillbaka fran 

 Mechlenburgs granser. Da Demmin uppgafs at svenskarne (d. 15 Febr.), 

 stod Tilly redan i Havelberg. I forsta dagarna af Mars ryckte han 

 for det ilia befastade, af Kniepliausen forsvarade Neubrandenburg och 

 borjade beliigra det. Konungen som vid underrattelsen haroin skynd- 

 sarat tillkallade Horn-), men ej ville afventyra ett oppet faltslag, be- 

 slot att med sin hufvudstyrka foretaga ett tag at Odern, i hopp att 

 derigenom afleda Tilly fran Neubrandenburg. Horn qvarlemnades med 

 en mindre styrka vid Friedland for att derifran hafva ett vaksamt 

 oga pa den fiendtliga hiiren, och Kniephausen befalldes att i det lang- 

 sta forsvara Neubrandenburg, men i nodfall dagtinga med fienden 3 ). 

 Tilly lilt dock ej locka sig att forfolja konungen, utan fortsatte med 

 storsta eftertryck belagringen af Neubrandenburg. Efter att i tvenne 

 dagar haftigt hafva beskjutit staden, och da pa dess fastningsverk sa 

 stor breche blifvit oppnad, att tvenne regementen genom den kunde 

 intranga, lat Tilly sitt folk foretaga en stemming. Den skall hafva 

 kostat honom 400 man, men gjorde honom slutligen till mastare af 

 platsen, der ett fruktansvardt blodbad anstalldes bade bland den sven- 

 ska besattningen och stadens borgerskap, hvarvid inalles 400 personer 

 skola hafva omkommit. Manga nedgjordes i kyrkan, der gudstjenst 

 just da holls, och der afven presten nedskjots af den ursinniga fien- 

 den. Kniephausen, som hoppats att kunna forsvara staden och der- 

 fore afslagit den honom erbjudne dagtingan, blef sjelf fangen, men for 

 ofrigt raddade sig en stor del af hans folk. "Ar alltsa," skrifver 

 Grubbe i sin relation af den 16:de Mars 1631, "om icke general-ma- 

 joren (Kniephausen) vore fangad, litet harmed forloradt, eftersom 

 fienden fast raera folk mist hafver." Tilly skordade ock foga frukt af 

 sin tvetydiga seger, ty genom Gustaf Adolfs valberaknade fdrsvarsan- 

 antalter urstandsatt att kunna foretaga nagot mot Demmin och andra 

 orter der i trakten, beslot han sig for atertag, nedbrot Neubranden- 



1) Dctta furmodar konungen sjelf. sasom ?ynes af hans lircf till Horn, clat. Loitz 

 den 16 (?) Fcbr. 1631. (Arkiv f. svenska krigens hist, a, st. s. 337.) 



2) Se kouimgcns badabref t. Horn, dat. Stettin den 3 Mars 1631 (a. st. s. 371 v. if.). 



3) Se de af konungen ntfardade order och mcmorialer i anf. Arkiv. f. sv. 

 kricssaker. 



