71 



trapcso" harflytande oliigenheter, pa hvilka konungen af Sverige och 

 hans adherenter stadse fastat sitt fornamsta ogonmarke ! ). 



I sitt svar, dateradt "VVien den 30 Mars, hanvisade kejsaren till 

 sina foregaende skrifvelser. Af dessa hade kurfursten tvifvelsutan in- 

 hamtat, det kejsaren a sin sida ej latit sig uagot angelagnare vara 

 an att forebygga och afvanda den for ogonen svafvande faran, och 

 framfbrallt att bringa Regensburgerfreden till verkstallighet. Till stod 

 harfor aberopade kejsaren afven den resolution, som han "af fredsal- 

 skande sinnelag" gifvit det utomordentliga franska sandebudet, afven- 

 som den befallning han meddelat krigsradet och ofversten Matias 

 Ballasa rorande den mantuanska investituren och ofriga tvistefragor. 

 Och liksom kejsaren hittills icke underlatit nagot for att bringa Re- 

 gensburgerfreden till sin fulla verkstallighet, sa vore han afven nu be- 

 redvillig att lampa sig efter alia billighetens fordringar, sa snart her- 

 tigen af Nevers, enligt fordragets lydelse, derom gjorde tiliborlig an- 

 sokan vid kejserliga hofvet, dit denna sak egentligen horde. Imeller- 

 tid ville kejsaren i all hiindelse, antingen freden i Italien komine till 

 stand eller ej, traffa sadan anordning, att en betydlig del af hans 

 der qvarvarande krigsmagt brote upp till Tyskland och utan vidare 

 drqjsinal tillfordes Tilly, hvilken kejsaren anmodade kurfursten att der- 

 om underratta J ). 



Salunda se vi kejsaren och Ligans hufvuden fortroligt meddela sig 

 med hvarandra rorande den betankliga stiillningen och radplaga om 

 medlen till den gemensarama farans afvarjande. I sjelfva verket blef 



1) ,,AIss liab ich," slutar kurfursten, .,nit vorbcigehn mogen, dieselbo auss gcthre- 

 \vcr sorgfeltiger svolmaiuung hierait gehorsamist zncrinclcrn, vnd zubitten. si eh von 

 anndern , welche bei disem Italianischen wccscn , vilmehr ihreu aignen nnz vnd vorthail, 

 alss Eucr M:t vnd dos gemaineu der zeit so hoch betrangtcn Catholisclicu M-ecseiis in 

 Teutscblandt notturfft vnd wolstandt in acht nemmcn, iiit diucrtlern lassen, oder auch 

 die volzichung discs init so grosser muehe erliaudleten fridens vmb etlichcr Interessen- 

 ten zu hoch gcspanter Priuatforderungcn willen, longer nit aufzuhalten, sender ihro 

 belicbcn zulassen, dcm Herzogen von Niucrs, auf vorgehcnde gcbttrende zu llegens- 

 purg vcrglichnc Submisgion, Jn gle.chen gegen ebcnmessiger volziehiing der gebnr an 

 seiten der Cron Franckhreich , die inuestitur ainist wiirckhlich zuertaillcn, anch in dem 

 ftbrigcn die verglichne conditiones vollig zu effectuim . vnd richtig zumachen , damit also 

 obgedachtes Eucr M:t Ki-iiegs volckli eheist wider ins Reich herauss, vnd dardurch 

 nuch dem Grafcn von Tillj bossere hochstnothwendige mittel in die hanndt gebracht 

 wcrdcn, wider den Schweden, vnd seine adhccrenfen mit mehrer inacht A r nd nachtruckh 

 vorzukhommen , negst Gottlicher gnad, etwas guets ausszurichten, vnd dai'durch auch 

 hieraussen im Teutschlandt den \veeg zu ainem billichen vnd reputierlichen Vniuersal 

 friden zul)anen." 



2) Se bada dcssa skrifvelser i Statsarkivet i Wien. 



