65 



hade vid forsta underrattelsen om dessa handelser, genast vidtagit alia 

 de forsigtighetsmatt som for tillfallet stodo honom till buds, hvarjemte 

 han befallde Tilly att a kejsarens vagnar personligen underhandla med 

 kurfursten af Brandenburg om en kcjserlig besattnings inlaggande i 

 Klistrin '). Men denna befallning kora for sent, ty kurfursten hade 

 da redan mast bevilja svenskarne fritt pass och repass derstades. 

 Val gjorde Tilly allvarliga forestallningar deremot, men de kurbran- 

 denburgska raden upptradde nu med en sallspord bestamdhet. "Kur- 

 fursten", fbrklarade de, "skulle ej asidosatta sin devotion mot kejsa- 

 ren, men mot svenskarne kunde han intet utratta. Kejsaren hade af- 

 vapnat honom, de kejserliga trupperna utpluudrat och utsugit hans 

 land, hans vore ej skulden , att Gustaf Adolf haft sadana framgan- 

 gar. For ofrigt vore icke heller rikskriget mot konungen af Sverige 

 annu forklaradt." Tilly insag nu, att man ej langre kunde med ho- 

 telser och magtsprak skramma den tillforene sa undfallande kurfur- 

 sten, hvilken han under narvarande omstandigheter icke vagade drifva 

 till ytterligheter *). 



Tvifvelsutan har det mellan Sverige och Frankrike afslutade for- 

 bundet i ej ringa man bidragit att oka Kurbrandenburgs mod; och 

 det vill synas sora om Gustaf Adolf afsigtligt uppehallit den branden- 

 burgska kansleren von Gotz vid hans ofvannamnda beskickning, pa 

 det han skulle kunna till sin herre och, genom honom, afven till kur- 

 fursten af Sachsen medfora underrattelsen om detta forbund, hvilket 

 naturligtvis ej kunde undga att utofva ett stort inflytande pa det till- 

 stundande evangeliska konventet i Leipzig 3 ). Under dessa orovac- 

 kande forhallanden var det atminstone en trost for kejsaren att se 

 Ligan och isynnerhet kurfursten af Bayern behorigen uppskatta den 

 gemensamma faran. I en utforlig skrifvelse till^ejsaren skildrade kur- 

 fursten i morka farger de hotande utsigterna for framtiden. Isynner- 

 het tyckes han hafva oroat sig ofver de starka krigsrustningar, som 

 i England och Holland anstalldes for Gustaf Adolfs rakning, och hvilka 

 lato befara en mot Ligans lander tillernad diversion. Han fornyade der- 

 fore sina forra erinringar om den trangande nodvandigheten af den 



1) e kejsarcus bref till Tilly dat. Wien den 5 Febr. 1631. (Statsarkivet i Wien.) 



2) Helbig a. st. s. 32. 



3) Frankrike onskade halla forbundet hemligt, men Gustaf Adolf skyndade att ge- 

 nom trycket offentliggora hela fordragct. Sc Gfrorer, a. st. s. 644. Jemf. de i Stats- 

 arkivet i Wien forvarade tryckta exemplaren af n Capita Foederis inter Svecise et Gal- 

 lite Eeges inita, 13 Jan. 1631." 



5 



