6 



Frankrike, England och Holland inlcddc ban underhandlingar for att 

 tors-ikra sig om dessa magters bistand. Afven med hansestaderna 

 siikto ban knyta fb'rbindelser, och markgrcfvcn af Baden tick (Januari 

 1629) i uppdrag att inleda sadana med Venedig, Schweitz saint de 

 tyska riksstaderna Strassburg, Ulm odi Niirnberg. I Siebenbiirgcn 

 underbandlade Strassburger a Gustaf Adolf's vagnar med Betblen Ga- 

 ber om ett forbund "till det allmanna vasendets aterstallande"; och 

 om varen 1629 affardades Wolmar von Farensbacb i en beskickning 

 till Schweiz, Venedig ocb Siebenbiirgen. Vid sidan af denna vidt ut- 

 grenade diplomatiska verksambet, fortgingo krigsrustningarne bemma i 

 Sverige, ocb under vintern 16281629 traffade Gustaf Adolf alia an- 

 stalter att vid forsta. oppet vatten i ogen person ga med betydlig styrka 

 Bfver till Stralsund. 



Mellan Kristian IV ocb kejsaren aftalades imellertid en fredskon- 

 gress i Liibeck, till hvilken afven Gustaf Adolf beslot att affarda s;in- 

 debud, eburu ban under davarande forhallanden gjorde sig fb'ga liopp 

 om en for framtiden betryggande fred och derfore i sjelfva verket sy- 

 nes hafva velat kriget for att ej lemna kejsaren tillfalle att till Sveri- 

 ges yttersta fara befasta sin magt i norra Tyskland. Derfore bade 

 Job. Adler Salvius och de ofrige till Liibeck affiirdade svenska sande- 

 buden i uppdrag att soka sak med de kejserlige pa det Sverige matte 

 fa en sa inycket giltigore anledning till kriget och Gustaf Adolf ej se 

 sina bander bundna genom skenbart billiga forlikningsanbud. De sven- 

 ska sandebudens snopliga afvisande fran fredskongressen var honom 

 derfore ingalunda ovalkoramet. I skrifvelser till de tyska furstarne ocb 

 standerne (April 1629) sokte ban rattfardiga sin atgard att undsatta 

 Stralsund sarat uppraknade alia de oforratter, som blifvit honom till- 

 fogade af kejsaren, hvilken onekligen tagit det forsta fiendtliga steget 

 genom de redan ar 1627 till Preussen afsanda kejserliga trupperna 

 samt derigenom gifvit Gustaf Adolf riittmatig orsak att genom Stral- 

 sunds undsattande sorja for Sverigcs framtida sakerhet. Likval gjor- 

 des fran svensk sida annu ett forsok att inleda underhandlingar raed 

 kejsaren och Ligan, i det nemligen Sten Bjelke a svenska riksradets 

 vSgnar affardades till fredskongressen i Liibeck , med skrifvelser bade 

 till Tilly och Wallenstein. Men de af Gustaf Adolf uppstallda for- 

 dringarne voro i sjelfva verket af den art, att de blott med sva'rdet 

 kunde genomdrifvas. Ilan askade de kejserliga truppernes aflagsnande 

 ur de bada sachsiska kretsarne, de tyska Ostersjit-liainnarnes ateropp- 

 nande samt restitution af alia forfordelade riksstander, isynnerbet ko- 

 nungens frander hertigarne af Mechlenburg, hvilka, om de voro straff- 



