8 



borjade resa sig inom Frankrike; mot dossa sokte lion tvertom ett 

 stod i Spaniens vanskap. Afven efter Marskalkens af Ancre fall och 

 enkedrottningens undantrangande fran styrelsen fdrblef Frankrikes po- 

 litik lange i det hufvudsakliga ofdrandrad. Ostordt fran Frankrikes 

 sida och till en del gynnadt af dess diplomatiska inflytande fick sa- 

 lunda det habsburgska huset utvidga och beflista sitt valde i Tysk- 

 land, i Schweiz, i Italien, samt med Frankrikes uttryckliga begif'van- 

 de ater forsoka Hollands kufvarrde. Redan kort efter Sillery's stor- 

 tande och Richelieu's intrade i den nya ministere, som da bildades (i 

 borjan af ar 1624), varsna vi dock nagra tecken till en borjande 

 omkastning i Frankrikes yttre politik. Men fbrst sedan Richelieu kom- 

 mit i spetsen for statsarenderna (August! 1624) se vi denna forandra- 

 de rigtning med skicklighet och kraft fullfbljas, om ock Richelieu nier 

 an en gang fann sina hander bundna, sina planer korsade, dels genom 

 den stadse jasande upprorsandan hos Frankrikes store, dels genom 

 sjelfva enkedrottningens och det strangt katolska partiets hemliga at- 

 goranden bakom hans rygg. Det fornyade forbundet mellan Holland 

 och Frankrike, den engelska kronprinsens formalning med franska prin- 

 sessan Henriette, osterrikarnes fofdrifvande ur Graubiindten samt Velt- 

 lins befrielse fran de pafliga trtipper, som enligt fordraget i Avignon 

 (1623) hollo det besatt ') dessa voro de narmaste foljderna af 

 denna politik, som ater inforde Frankrike pa den af'Frans I och Hen- 

 rik IV betradda banan. Och da'Trankrike vid samma tid i forening 

 med Savoyen augrep Genua, sa blef Jifven detta en anledning till ett 

 oppet fredsbrott med Spanien, som atog sig Genuas sak. I samman- 

 hang med denna den spanska politikens forandrade rigtning stodo af- 

 ven de underhandlingar, som om hosten 1624 inleddes med Gustaf 

 Adolf och Kristian IV for att forma dessa med vapnad hand ingripa i de 

 tyska angelagenheterna , och hvilka foljande ar ledde till fordraget i 

 Haag, hvarigenom Kristian IV forsakrades om Englands, Hollands 



1) Under dc inre orolighcterna i Graubumltcn (1618 1622) hade Spaniorerno Ix 1 - 

 in. : i^ti.ijat sig Vcltlin, nicdan Ostcrrikarne tillcpimdc sig atskilliga omradcn i ("istra 

 Graubfindtcn samt besatte Chur och Maienfeld. Harigenom var f5r f^tcrrikanir 

 och spaniorcrno den vigtiga fOrbindelscn nu-llan Tyrolon och Italien uppnad. Jinpller- 

 tid utverkade Frankrike, att Pafven togs till skiljcdomarc i fragan om Vcltlin, som 

 tills vidarc besattes af pafliga trupper, dock med vilkor att ostcrrikiska och span>k:i 

 trupper saval har som i Gratibundtcn skulle hafv-a fritt genomtag fran Itnlicn till 

 Tyskland. Salunda kundc dock de kejserliga ocli sp;msk:i liiininic i si>tii;iiiunla land 

 obehindradt draga till sig fOrst&rkningar fran Italien. Att fisterrikarne ater masto nt- 

 ryinina Chur, Maienfeld och Rhii/.tius var under sadana omstandigheter af jemforelse- 

 vis mindrc vigt. 



