9 



och Frankrikes bistand i det tyska kriget. Man vantade nu, att 

 Frankrike med eftertryck skulle upptrada mot Spanien. Men till en 

 borjan paralyserades dess krafter genom det ej utan Spaniens hemliga 

 medverkan anstiftade upproret i la Rochelle; och knappast hade Eng- 

 land genom sin bemedling fb'rmatt denna stad att underkasta sig den 

 franska konungens myndighet, forr an Richelieu, kringgangen af det 

 ultrakatolska partiets hemliga stamplingar, fann sig nodsakad att med 

 Spanien afsluta freden i Barcelona (Maj 1626). Ej langt derefter se 

 vi Frankrike med niimnda magt forbinda sig mot England och huge- 

 notterne, i det (1627) anyo utbrutna kriget mot la Rochelle, och i 

 samrad med Spanien och Pafven uppgora vidtutseende planer till Karl 

 I:s stortande saint den katolska kyrkans aterupprattande i Storbritta- 

 nien. Vi hafva dock svart att tro, det Richelieu verkligen pa fullt 

 allvar inlatit sig i dylika vidtutseende planer, hvilka egentligen synas 

 hafva utgatt fran pater Berulle och det ultrakatolska partiet i Frank- 

 rike. Detta hindrar likval ej att den sluge kardinalen kunnat begagna 

 dem sasom ett medel att forsakra sig om Spaniens bistand. Men den 

 mantuanska arfstvisten medforde innan kort en vasendtlig forandring i 

 dessa forhallanden , i det den gjorde Spanien fran Frankrikes bunds- 

 forvandt till dess uppenbara fiende samt derigenom foranledde en ny 

 omkastning i den franska politiken. 



Da Hertig Vincenz II af Mantua och Montferrat (mot slutet af 

 ar 1627) dott utan arfvingar pa manssidan, hade den af Pafven och 

 Frankrike gynnade Karl Gonzaga af Nevers skyndsamt satt sig i be- 

 sittning af namnda hertigdomen, till hvilka han onekligen hade nar- 

 maste arfsratt. De bestredos honom dock af hertigarne af Savoyen 

 och Guastalla, af hvilka den forre gjorde ansprak pa Montferrat, den 

 sednare pa Mantua. Kejsaren, hos hvilken dessa ansprak blifvit fb're- 

 dragna, och som ansag sin ofverlansherrliga myndighet krankt genom 

 Karl Gonzagas egenmaktiga forfarande, uttalade en sequestrationsdom 

 ofver de ifragavarande lanen, och spaniorerne, hvilka betraktade Mont- 

 ferrat sasom en fb'rmur for Milano, skyndade att med vapenmagt gifva 

 eftertryck at det kejserliga utslaget. Sa manga och magtiga fiender 

 var Karl Gonzaga icke vuxen, sa vida han ej kunde forskaifa sig Frank- 

 rikes hjelp. Men harutinnan fann han en verksam och inflytelserik fore- 

 sprakare i Pafven Urban VIII, som ogerna sag det habsburgska hu- 

 sets vaxande ofvervigt i Italien och genom Frankrike sokte skapa en 

 motvigt mot densamma. Belagringen af la Rochelle hindrade dock 

 franska regeringen att genast efterkomma uppmaningen ; men efter sta- 

 dens fall (d. 30 Oct. 1628) beslot Ludvig XIII, dertill uppmuntraoX 



