10 



at' Richelieu, att i egen persom foretaga ett falttag till Italien. I 

 Mars manad 1629 drog ban, attoljd af Richelieu, ofver Alperna, stor- 

 uiade de barrikaderade pass, som spiirrade honom viigen till Susa, 

 och stod inom kort i denna stad. Nu maste hertigen i Savoyen inga 

 ett fordrag nied fransmannen och spaniorerne upphafva belagringen af 

 Casale. Venedig, Florenz, Mantua och Genua uttalade sitt gillande 

 af fransmannens forfarande i Italien; pafven, hertigen af Mantua, Ve- 

 nedig och Savoyen ingingo med Frankrike ett forbund (Ligan i Vene- 

 dig) till betryggande af Italiens framtida oberoende, och under vene- 

 tiansk bemedling bilades kriget mellan England och Frankrike genom 

 freden i Susa. Slutligen maste afven Hugeuotterne, som emellertid 

 sokt hjelp hos sin kyrkas afsvurne fiende, Spanien, underkasta sig den 

 kungliga myndigheten och sasom en nad emottaga de friheter, som be- 

 viljades dem genom ediktet i Niraes. Harigenom var Frankrike istand- 

 satt att med odelad styrka vanda sig mot Spanien och dess anhiin- 

 gare. Det var ocksa hog tid, ty genom kejsarens och Spaniens fore- 

 nade magt hotades nu mer an nagonsin tillforne den europeiska jem- 

 vigten af en fara, som Frankrike till sitt eget sjelffb'rsvar maste upp- 

 bjuda alia sina krafter att bekampa. 



Efter Kristian IV:s besegrande stod kejsarens magt pa en hb'jd- 

 punkt, som till och med hos Tysklands katolska furstar vackte oro och 

 farhagor. Men afven utom Tyskland borjade man snart erfara hvad 

 man af denna magt hade att frukta. 



Vid samuia tid som Arnim med 9,000 man siindes till Preussen 

 for att der bista polackarne, och en annan kejserlig bar af 10,000 

 man tagade spaniorerne till hjelp mot hollandarne, se vi en tredje mer 

 an 20,000 man stark genom Graubiindten och Veltlin bana sig vag 

 till Italien for att der samverka med en lika stor spansk har under 

 Spinola. De vigtiga passen i Graubundten kommo ater i osterrikar- 

 nes hander, och hertigen af Mantua, fran tvenne sidor angripen af en 

 Ofverlagsen krigsmagt, befann sig snart i yttersta trangmal. 



Det var under dessa betankliga forhallanden, som Richelieu, efter 

 att fb'rgafves hafva sokt forma Kristian IV fortsatta kriget mot kej- 

 saren '), beslot att narma sig den svenske konungen. Mantua och 

 Stralsund, Alppassen och Ostersjohamnarna voro de vidt skiljda punk- 

 ter, hvilka genom de likartade intressen, som vid dem fastade sig, 

 bildade liksora naturliga foreningslankar mellan Frankrikes och Sveri- 

 ges politik.. Ocksa kande bade Gustaf Adolf och Richelieu att de be- 



1) Med detta uppdrag hade Charnacd om varen 1629 blifvit sand till Kristian IV. 



