11 



hofde hvarandra. Bada onskade att genom ett forbund blifva forsa- 

 kradc om hvarandras bistand; men ingendera ville vara den, som hos 

 den andra begarde det; ingendera ville visa sig allt for angelagen ora 

 en sak, som lika mycket lag i badas intresse; a omse sidor ville 

 man vara den anmodade, saval af manga andra skal som for att i 

 sista band kunna bestamma vilkoren. Det uppstod salunda mellan 

 bada en diplomatisk strid, hvari Gustaf Adolf slutligen beholl segern; 

 men han bar derigenom hos efterverlden gifvit anledning till den ogrun- 

 dade asigten, att det var Frankrike, som genom sina loften och fore- 

 speglingar formadde honom till det tyska kriget. Om dess oundvik- 

 lighet for Sverige, var han dock tidigt ofvertygad och lyckades derom 

 afven ofvertyga den i borjan tveksamme Oxenstjerna, som slutligen 

 maste erkanna, att det for Sverige ej gafs nagon annat val an att 

 enligt konungens uttryck "halla kriget fjerran gaende" for att ej deraf 

 uppsokas inom egna granser ; ). 



Sa snart Gustaf Adolf genom Stralsunds undsattande tagit det 

 fdrsta afgorande steget pa den tyska krigsskadeplatsen, blef det en af 

 bans narmaste omsorger att soka forsakra sig om de magters bistand, 

 med hvilka han redan 1624 1625 underhandlat om ett forbund mot 

 kejsaren. Bland dessa var, sasom vi redan namnt, afven Frankrike. 

 Da derfore sekreteraren Lars Nilsson i atskilliga mindre vigtiga aren- 

 den om sommaren 1628 sandes till Frankrike, medforde han afven 

 det hemliga uppdrag att under enskilda samtal med de magtegande 

 derstades, isynnerhet Richelieu, soka inleda fragan om en forbindelse 

 mellan Sverige och Frankrike till hammande af det habsburgska hu- 

 sets vaxande magt. For sadant andamal borde han liksom af sig 

 sjelf och utan sin regerings uppdrag lata forsta, det Gustaf Adolf ej 

 vore obenSgen att inlata sig i det tyska kriget, sa vida han forsa- 

 krades om de ofriga i saken intresserade magternas bistand ; men da de 

 tillforne af honom i detta hanseende framstiillda forslag icke blifvit an- 

 tagna, vill han ej ytterligare blottstalla sin vardighet genom att lik- 

 som patruga sin hjelp. 



Da Lars Nilsson med detta vigtiga uppdrag, som sannolikt var 

 det hemliga hufvudandamalet med bans beskickning, anlande till Frank- 

 rike, var dess politiska stallning foga gynnsam for bans arende. Han 

 fann Frankrike i uppenbart krig med England, som atagit sig la Ro- 

 chelle's sak, samt i forbund med Spanien, och under sadana omstan- 



1) Ccijer a. st. s. 170 o. ff. Jcmf. do i ,,Arkii' till upplysning om svcnska krigens 

 och krigbinrattniugarncs historia" (Del. I sicl. 1 64) aftryckta haudlingar, sanit A. 

 Oxenstjenias bref till Gust. Adolf. 



