21 



Det var den tvetydiga stallningen till Danmark, hvilken lat befara ett 

 angrepp fran detta hall, och det undgick ej den svenske konungens 

 skarpa blick, att han bar "lemnade en fara bakom sig" '). Danmark 

 kunde ej med likgiltighet se, att en rivaliserande magt allt mer och 

 mer utvidgade sitt valde vid Ostersjon. Redan var dess b'stra kust- 

 lander i svenskarnes hander, och genom sina erbfringar i Preussen 

 hade Gustaf Adolf tagit det fbrsta steget pa sb'dra Ostersjo-kusten. I 

 Stralsund hade Sveriges och Danmarks intressen sammanstbtt, och 

 blott af omstandigheterna dertill tvungen hade Kristian IV aterkallat 

 sin garnision samt salunda lemnat Svenskarne i odelad besittning af 

 staden. Detta maste naturligtvis nara afunden och misstroendet mel- 

 lan de bada grannstaterna, och motet i Ulfsback (Febr. 1629) var 

 fb'ga egnadt att skingra Gustaf Adolfs misstankar. Dessa stegrades 

 genom de tidningar, som inlupo fran den svenska agenten Fegraus ro- 

 rande Kristian IV:s tankesatt och yttranden. Dessa och andra om- 

 standigheter komino Gustaf Adolf att befara ett fredsbrott fran dan- 

 ska sidan, och om varen 1630 tvekade han till och med, huruvida 

 han ej fb'rst borde angripa Danmark for att pa detta hall tilltvinga 

 sig en sa'ker och betryggande fred innan han bppnade det tyska 

 falttaget. 



Imellertid hade Kristian IV, sannolikt for att satta en grans for 

 Gustaf Adolfs vidare framsteg, erbjudit sig till fredsmedlare mellan ho- 

 nom och kejsaren. Bada antogo fb'rslaget, hvarpa en fredskongress 

 beramades till Danzig. Utsigterna for densamma voro till en borjan 

 icke ogynnsamma. Kejsaren bnskade fred for att kunna genomdrifva 

 sina planer i Tyskland; ty han umgicks med afsigten att fa sin son 

 vald till romersk konung och maste derfbre sbka blidka de tyska kur- 

 furstarne, hvilka hbgljudt klagade dels bfver Wallenstein, dels bfver 

 de olidliga krigspressurer, som det fortfarande krigstillstandet medfbr- 

 de. Afven Gustaf Adolf var, sasom vi redan namnt, vid ifragava- 

 rande tidpunkt icke obenagen for en fred, hvilken under davarande 

 fbrhallanden afven for honom var bnskvard; men han beslbt docktill- 

 lika att med svardet gifva eftertryck at sina fordringar, och pa samma 

 gang han beordrade sina sandebud till fredskongressen , inskeppade han 

 sig med sin i Sverige samlade krigsmagt och afseglade den 17 Juni 

 (g. st.) fran Stockholms-skaren , der han lange blifvit uppehallen af 

 motvind. Kort fbrut (i borjan af Juni) hade befalhafvaren i Stral- 

 sund Alexander Lesslie, hvars armee-corps under varen blifvit fbr- 

 starkt till 9,000 man, bemaktigat sig on Riigen, hvarest de kejserlige 



1) Gcijer a. St. s. 



