22 



forskansat sig. Underrattelsen om denna framgang inotte Gustaf Adolf 

 pa Oppna sj5n dagen efter sedan ban lemnat den svenska skargarden. 

 Missgynnande vindar fordrojde resan, sa att Gustaf Adolf forst den 

 24 Juni anlande under tyska kusten (vid Perdt). Har samlades flot- 

 tan, som nu med god vind seglade fram forbi Greifswaldsoarna. Den 

 26 gaf konungen ordres att halften af fotfolket skulle landstiga pa 

 Ysedoms-udden vid Peenes utlopp. "Hvilket ehuruval det nagot sent 

 kunnat stallas i verket och for det grund vid samma land finnes, lang- 

 sarat och raed stort besvar ar tillganget, sa att K. M. allenast med 

 3 lodjor ar i forstone dit ankommen; sa hafver likval Gud gifvit den 

 lyckan och naden, att hvarken nagon fiende hafver synts vara f6r 

 handen, ej heller allt sedan nagon sig presenterat, som landgangen, 

 och att K. M. sig bar fasta kunde, forhindra matte. Hafver alltsa 

 K. M. (dess Gud fske] laf) nu satt sin fot bar pa landet, och mest 

 allt folket lyckligen och utan all skada eller motstand debarquerat. 

 Hvilket sasom det ar en synnerlig Guds valsignelse , i det fienden haf- 

 ver haft bar en synnerlig lagenbet att difficultera K. M. landstigandet, 

 och den likval icke tagit i akt , sa att man deraf judicerar, antingen 

 dem af oforstandigt commendement, eller ock en synnerlig skrack och 

 riiddhaga (sasom allmant foregifves) vara occuperade. Hafver icke 

 heller allt hartill, sa vidt kunskaperna lyda, gjort nagon synnerlig 

 pra-paration till vedherstand. Formodar man derfore, nast Guds bjelp, 

 nar K. M. far trupperne tillsamman, pa denna lyckliga begynnelse en 

 onskelig success och utgang" J ). 



Den styrka, hvarmed Gustaf Adolf landsteg pa tysk botten uppgick 

 till omkring 13,000 man och var i synnerhet svag pa rytteri. Visserligen 

 fbrstarktes den med nagra tusen man af den Stralsundska garnisonen, 

 men var dock fore ankomsten af ytterligare forstarkningar allt for svag 

 for att pa oppna faltet kunna mata sig med en fiende, for hvilken 

 hela Tyskland darrade. Men manga af Gustaf Adolf ej forbisedda 

 omstandigheter gynnade bans fSrehafvande. Bade pa Holland och 

 Frankrike maste kejsaren hafva ett vaksamt oga. Bland Tysklands 

 protestanter herrskade ett blott genom fruktan undertryckt missnoje, 

 bvilket det var vadligt att lemna fria tyglar, och mot hvilket man 

 derfore stadse maste vara beredd att anvanda vapenmagt. Men afven 

 mellan kejsaren och Ligan hade sedan nagon tid ett ganska spandt 

 forhallande egt rum, och kejsaren till fortroendets aterstallande omsi- 

 der sett sig nttdsakad att samtycka till Wallensteins aflagsnande fran 



1) L. Grnbbes relation af d. 28 Juni (jj. st.) 1630 (A. st.) 



